# Jurnalul Oficial L 12/2018

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 12 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6117 ianuarie 2018 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 12

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6117 ianuarie 2018

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Informare referitoare la prelungirea Convenției privind comerțul cu cereale (1995) | 1 |
| | * | Informare referitoare la prelungirea Acordului internațional privind zahărul (1992) | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2018/63 al Comisiei din 26 septembrie 2017 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/571 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor (
  1
  ) | 2 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2018/64 al Comisiei din 29 septembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului pentru a preciza modul în care trebuie aplicate criteriile prevăzute la articolul 20 alineatul (1) litera (c) punctul (iii) pentru a evalua dacă anumite evenimente ar afecta în mod semnificativ și cu urmări negative integritatea piețelor, stabilitatea financiară, consumatorii, economia reală sau finanțarea gospodăriilor și a întreprinderilor în unul sau mai multe state membre (
  1
  ) | 5 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2018/65 al Comisiei din 29 septembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului privind precizarea unor elemente tehnice ale definițiilor prevăzute articolul 3 alineatul (1) din regulament (
  1
  ) | 9 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2018/66 al Comisiei din 29 septembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului privind precizarea modului în care trebuie evaluate cuantumul nominal al instrumentelor financiare, altele decât instrumentele financiare derivate, cuantumul noțional al instrumentelor financiare derivate și valoarea netă a activelor fondurilor de investiții (
  1
  ) | 11 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2018/67 al Comisiei din 3 octombrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește stabilirea condițiilor de evaluare a efectelor încetării sau modificării indicilor de referință existenți (
  1
  ) | 14 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/68 al Comisiei din 8 ianuarie 2018 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Carne de Salamanca (IGP)] | 16 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/69 al Comisiei din 16 ianuarie 2018 privind anularea înregistrării indicației geografice protejate Carne de Morucha de Salamanca (IGP) | 22 |
| | * | Regulamentul (UE) 2018/70 al Comisiei din 16 ianuarie 2018 de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime pentru reziduurile de ametoctradin, clorpirifos-metil, ciproconazol, difenoconazol, fluazinam, flutriafol, prohexadionă și clorură de sodiu din sau de pe anumite produse (
  1
  ) | 24 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/71 a Comisiei din 12 decembrie 2017 de derogare, în ceea ce privește producerea și vânzarea angro de energie electrică în Țările de Jos, de la aplicarea Directivei 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ
  [notificată cu numărul C(2017) 8339]

   (
  1
  ) | 53 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Informare referitoare la prelungirea Convenției privind comerțul cu cereale (1995)

1

*

Informare referitoare la prelungirea Acordului internațional privind zahărul (1992)

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2018/63 al Comisiei din 26 septembrie 2017 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/571 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor (
  1
  )

1

2

*

Regulamentul delegat (UE) 2018/64 al Comisiei din 29 septembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului pentru a preciza modul în care trebuie aplicate criteriile prevăzute la articolul 20 alineatul (1) litera (c) punctul (iii) pentru a evalua dacă anumite evenimente ar afecta în mod semnificativ și cu urmări negative integritatea piețelor, stabilitatea financiară, consumatorii, economia reală sau finanțarea gospodăriilor și a întreprinderilor în unul sau mai multe state membre (
  1
  )

1

5

*

Regulamentul delegat (UE) 2018/65 al Comisiei din 29 septembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului privind precizarea unor elemente tehnice ale definițiilor prevăzute articolul 3 alineatul (1) din regulament (
  1
  )

1

9

*

Regulamentul delegat (UE) 2018/66 al Comisiei din 29 septembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului privind precizarea modului în care trebuie evaluate cuantumul nominal al instrumentelor financiare, altele decât instrumentele financiare derivate, cuantumul noțional al instrumentelor financiare derivate și valoarea netă a activelor fondurilor de investiții (
  1
  )

1

11

*

Regulamentul delegat (UE) 2018/67 al Comisiei din 3 octombrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește stabilirea condițiilor de evaluare a efectelor încetării sau modificării indicilor de referință existenți (
  1
  )

1

14

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/68 al Comisiei din 8 ianuarie 2018 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Carne de Salamanca (IGP)]

16

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/69 al Comisiei din 16 ianuarie 2018 privind anularea înregistrării indicației geografice protejate Carne de Morucha de Salamanca (IGP)

22

*

Regulamentul (UE) 2018/70 al Comisiei din 16 ianuarie 2018 de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime pentru reziduurile de ametoctradin, clorpirifos-metil, ciproconazol, difenoconazol, fluazinam, flutriafol, prohexadionă și clorură de sodiu din sau de pe anumite produse (
  1
  )

1

24

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/71 a Comisiei din 12 decembrie 2017 de derogare, în ceea ce privește producerea și vânzarea angro de energie electrică în Țările de Jos, de la aplicarea Directivei 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ
  [notificată cu numărul C(2017) 8339]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2017) 8339]

1

53

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul delegat (UE) 2017/2268 al Comisiei din 26 septembrie 2017 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare ( JO L 334, 15.12.2017 ) | 62 |
| | * | Rectificare la Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante ( JO L 331, 14.12.2017 ) | 63 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul delegat (UE) 2017/2268 al Comisiei din 26 septembrie 2017 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare ( JO L 334, 15.12.2017 )

( JO L 334, 15.12.2017 )

62

*

Rectificare la Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante ( JO L 331, 14.12.2017 )

( JO L 331, 14.12.2017 )

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 17.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/1

---

Informare referitoare la prelungirea Convenției privind comerțul cu cereale (1995)

Cu ocazia celei de a 45-a sesiuni a sale (Londra, 5 iunie 2017), Consiliul internațional al cerealelor a decis să prelungească Convenția privind comerțul cu cereale (1995) (1) pentru o perioadă de doi ani, până la 30 iunie 2019.

1

---

(1)  
  JO L 21, 27.1.1996, p. 49.

1

---

| 17.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/1

---

Informare referitoare la prelungirea Acordului internațional privind zahărul (1992)

Cu ocazia celei de a 52-a sesiuni a sale (Londra, 1 decembrie 2017), Consiliul internațional al zahărului a decis să prelungească Acordul internațional privind zahărul (1992) (1) pentru o perioadă de doi ani, până la 31 decembrie 2019.

1

---

(1)  
  JO L 379, 23.12.1992, p. 16.

1

---

REGULAMENTE

| 17.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/2

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2018/63 AL COMISIEI

din 26 septembrie 2017

de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/571 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 65 alineatul (8) litera (c),

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei (2) stabilește cerințele organizatorice pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor, inclusiv pentru furnizorii de sisteme centralizate de raportare (CTP) pentru instrumentele de capitaluri proprii. Deoarece dispozițiile care precizează modalitățile de publicare pentru sistemul centralizat de raportare pentru instrumentele care nu sunt capitaluri proprii, cum ar fi obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate sunt strâns legate de dispozițiile din Regulamentul delegat (UE) 2017/571, este oportun să se precizeze în același regulament delegat și sfera de aplicare a sistemelor centralizate de raportare pentru instrumentele care nu sunt capitaluri proprii, ceea ce presupune modificarea Regulamentului delegat (UE) 2017/571. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei (2) stabilește cerințele organizatorice pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor, inclusiv pentru furnizorii de sisteme centralizate de raportare (CTP) pentru instrumentele de capitaluri proprii. Deoarece dispozițiile care precizează modalitățile de publicare pentru sistemul centralizat de raportare pentru instrumentele care nu sunt capitaluri proprii, cum ar fi obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate sunt strâns legate de dispozițiile din Regulamentul delegat (UE) 2017/571, este oportun să se precizeze în același regulament delegat și sfera de aplicare a sistemelor centralizate de raportare pentru instrumentele care nu sunt capitaluri proprii, ceea ce presupune modificarea Regulamentului delegat (UE) 2017/571.

| (2) | Pentru a stabili un cadru care oferă stimulente comerciale pentru operarea unui sistem centralizat de raportare pentru instrumentele care nu sunt capitaluri proprii, ar trebui să li se permită CTP să opereze un sistem centralizat de raportare care acoperă o singură clasă de active sau mai multe clase de active. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a stabili un cadru care oferă stimulente comerciale pentru operarea unui sistem centralizat de raportare pentru instrumentele care nu sunt capitaluri proprii, ar trebui să li se permită CTP să opereze un sistem centralizat de raportare care acoperă o singură clasă de active sau mai multe clase de active.

| (3) | CTP ar trebui să se asigure că publică informațiile obligatorii privind tranzacțiile care acoperă cel puțin 80 la sută din volumul și numărul total de tranzacții publicate în cursul celor șase luni anterioare, pentru fiecare clasă de active relevantă, de APA și de locurile de tranzacționare. Această abordare garantează că CTP publică informațiile care prezintă importanță din perspectiva utilizatorului, evitând costurile ridicate generate de includerea tuturor informațiilor publicate de toate APA și locurile de tranzacționare. |
| --- | --- |

(3)

CTP ar trebui să se asigure că publică informațiile obligatorii privind tranzacțiile care acoperă cel puțin 80 la sută din volumul și numărul total de tranzacții publicate în cursul celor șase luni anterioare, pentru fiecare clasă de active relevantă, de APA și de locurile de tranzacționare. Această abordare garantează că CTP publică informațiile care prezintă importanță din perspectiva utilizatorului, evitând costurile ridicate generate de includerea tuturor informațiilor publicate de toate APA și locurile de tranzacționare.

| (4) | CTP ar trebui să aibă la dispoziție suficient timp pentru a atinge ratele de acoperire prevăzute în prezentul regulament, în cazul în care au nevoie să adauge noi locuri de tranzacționare și APA la fluxul lor de date. |
| --- | --- |

(4)

CTP ar trebui să aibă la dispoziție suficient timp pentru a atinge ratele de acoperire prevăzute în prezentul regulament, în cazul în care au nevoie să adauge noi locuri de tranzacționare și APA la fluxul lor de date.

| (5) | Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile legate de CTP care oferă informații privind instrumentele care nu sunt capitaluri proprii și dispozițiile naționale de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. Pentru a asigura o tranziție fără dificultăți la noul regim, este necesar ca prima perioadă de determinare a ratelor de acoperire care trebuie atinse de către CTP să acopere perioada care începe la 1 ianuarie 2019. |
| --- | --- |

(5)

Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile legate de CTP care oferă informații privind instrumentele care nu sunt capitaluri proprii și dispozițiile naționale de transpunere a Directivei 2014/65/UE să se aplice de la aceeași dată. Pentru a asigura o tranziție fără dificultăți la noul regim, este necesar ca prima perioadă de determinare a ratelor de acoperire care trebuie atinse de către CTP să acopere perioada care începe la 1 ianuarie 2019.

| (6) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(6)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (7) | ESMA a efectuat consultări publice privind proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, înființat în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), |
| --- | --- |

(7)

ESMA a efectuat consultări publice privind proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament și a solicitat punctul de vedere al Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, înființat în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul delegat (UE) 2017/571 se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul articol 15a:

  „Articolul 15a
  Sfera de acoperire a sistemelor centralizate de raportare pentru obligațiuni, produse financiare structurate, certificate de emisii și instrumente financiare derivate

  (1)   CTP include în fluxul electronic de date informații privind una sau mai multe dintre următoarele clase de active:






  (a) | obligațiuni, cu excepția mărfurilor tranzacționate la bursă (ETC) și a titlurilor de datorie tranzacționate la bursă (ETN); |
| --- | --- | --- |

1.

Se introduce următorul articol 15a:

„Articolul 15a

Sfera de acoperire a sistemelor centralizate de raportare pentru obligațiuni, produse financiare structurate, certificate de emisii și instrumente financiare derivate

(1)   CTP include în fluxul electronic de date informații privind una sau mai multe dintre următoarele clase de active:

(a)

obligațiuni, cu excepția mărfurilor tranzacționate la bursă (ETC) și a titlurilor de datorie tranzacționate la bursă (ETN);

| (b) | obligațiuni de tip ETC și ETN; |
| --- | --- |

(b)

obligațiuni de tip ETC și ETN;

| (c) | produse financiare structurate; |
| --- | --- |

(c)

produse financiare structurate;

| (d) | instrumente financiare derivate securitizate; |
| --- | --- |

(d)

instrumente financiare derivate securitizate;

| (e) | instrumente financiare derivate pe rata dobânzii; |
| --- | --- |

(e)

instrumente financiare derivate pe rata dobânzii;

| (f) | instrumente financiare derivate pe cursul de schimb; |
| --- | --- |

(f)

instrumente financiare derivate pe cursul de schimb;

| (g) | instrumente financiare derivate pe titluri de capital; |
| --- | --- |

(g)

instrumente financiare derivate pe titluri de capital;

| (h) | instrumentele financiare derivate pe mărfuri; |
| --- | --- |

(h)

instrumentele financiare derivate pe mărfuri;

| (i) | instrumente financiare derivate de credit; |
| --- | --- |

(i)

instrumente financiare derivate de credit;

| (j) | contracte pe diferență; |
| --- | --- |

(j)

contracte pe diferență;

| (k) | instrumente financiare derivate C10; |
| --- | --- |

(k)

instrumente financiare derivate C10;

| (l) | instrumente derivate pe certificate de emisii; |
| --- | --- |

(l)

instrumente derivate pe certificate de emisii;

| (m) | certificate de emisii. |
| --- | --- |

(m)

certificate de emisii.

(2)   CTP include în fluxul electronic de date informațiile făcute publice în temeiul articolelor 10 și 21 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 care ating în același timp următoarele rate de acoperire:

| (a) | numărul de tranzacții publicate de CTP pentru una dintre clasele de active enumerate la alineatul (1) reprezintă cel puțin 80 % din numărul total de tranzacții din clasa de active relevantă publicate în Uniune de către toate APA și toate locurile de tranzacționare în cursul perioadei de evaluare menționate la alineatul (3); |
| --- | --- |

(a)

numărul de tranzacții publicate de CTP pentru una dintre clasele de active enumerate la alineatul (1) reprezintă cel puțin 80 % din numărul total de tranzacții din clasa de active relevantă publicate în Uniune de către toate APA și toate locurile de tranzacționare în cursul perioadei de evaluare menționate la alineatul (3);

| (b) | volumul tranzacțiilor publicate de CTP pentru una dintre clasele de active enumerate la alineatul (1) reprezintă cel puțin 80 % din volumul total al tranzacțiilor din clasa de active relevantă publicate în Uniune de către toate APA și toate locurile de tranzacționare în cursul perioadei de evaluare menționate la alineatul (3). |
| --- | --- |

(b)

volumul tranzacțiilor publicate de CTP pentru una dintre clasele de active enumerate la alineatul (1) reprezintă cel puțin 80 % din volumul total al tranzacțiilor din clasa de active relevantă publicate în Uniune de către toate APA și toate locurile de tranzacționare în cursul perioadei de evaluare menționate la alineatul (3).

În sensul literei (b), volumul tranzacțiilor se determină în conformitate cu măsurarea volumului specificată în tabelul 4 din anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei (*1).

(3)   CTP evaluează ratele de acoperire prevăzute la alineatul (2) la fiecare șase luni, pe baza datelor care acoperă cele 6 luni anterioare. Perioadele de evaluare încep la datele de 1 ianuarie și, respectiv, 1 iulie în fiecare an. Prima perioadă acoperă primele șase luni ale anului 2019.

(4)   CTP se asigură că atinge ratele de acoperire minime prevăzute la alineatul (2) în cel mai scurt timp posibil și, în orice caz, nu mai târziu de:

| (a) | 31 ianuarie din anul calendaristic care urmează după perioada de la 1 ianuarie la 30 iunie; |
| --- | --- |

(a)

31 ianuarie din anul calendaristic care urmează după perioada de la 1 ianuarie la 30 iunie;

| (b) | 31 iulie din anul calendaristic care urmează după perioada de la 1 iulie la 31 decembrie. |
| --- | --- |

(b)

31 iulie din anul calendaristic care urmează după perioada de la 1 iulie la 31 decembrie.

(*1)  Regulamentul delegat (UE) 2017/583 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare cu privire la standarde tehnice de reglementare privind cerințele în materie de transparență pentru locurile de tranzacționare și firmele de investiții, în ceea ce privește obligațiunile, produsele financiare structurate, certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate (JO L 87, 31.3.2017, p. 229).”
  "

*1

| 2. | Articolul 21 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 21
  Intrare în vigoare și aplicare
  Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
  Se aplică de la 3 ianuarie 2018.
  Cu toate acestea, articolul 15a alineatul (4) se aplică de la 1 ianuarie 2019, iar articolul 14 alineatul (2), articolul 15 alineatele (1), (2) și (3) și articolul 20 litera (b) se aplică de la 3 septembrie 2019.” |
| --- | --- |

2.

Articolul 21 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 21

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Cu toate acestea, articolul 15a alineatul (4) se aplică de la 1 ianuarie 2019, iar articolul 14 alineatul (2), articolul 15 alineatele (1), (2) și (3) și articolul 20 litera (b) se aplică de la 3 septembrie 2019.”

Articolul 2

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 septembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2017/571 al Comisiei din 2 iunie 2016 de completare a Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la autorizarea, cerințele organizatorice și publicarea tranzacțiilor pentru furnizorii de servicii de raportare a datelor (JO L 87, 31.3.2017, p. 126).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

3

---

| 17.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/5

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2018/64 AL COMISIEI

din 29 septembrie 2017

de completare a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului pentru a preciza modul în care trebuie aplicate criteriile prevăzute la articolul 20 alineatul (1) litera (c) punctul (iii) pentru a evalua dacă anumite evenimente ar afecta în mod semnificativ și cu urmări negative integritatea piețelor, stabilitatea financiară, consumatorii, economia reală sau finanțarea gospodăriilor și a întreprinderilor în unul sau mai multe state membre

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare sau pentru a măsura performanțele fondurilor de investiții și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2014/17/UE și a Regulamentului (UE) nr. 596/2014 (1), în special articolul 20 alineatul (6) litera (c),

întrucât:

| (1) | Având în vedere natura generală a condiției calitative prevăzute la articolul 20 alineatul (1) litera (c) punctul (iii) din Regulamentul (UE) 2016/1011 și necesitatea de a asigura o aplicare consecventă de către autoritățile competente a acestei condiții, este necesar să se stabilească modul în care, în contextul indicilor de referință critici: (i) încetarea furnizării unui indice de referință; (ii) furnizarea unui indice de referință pe baza unor date de intrare ce nu mai sunt pe deplin reprezentative pentru piața sau realitatea economică subiacentă; sau (iii) furnizarea unui indice de referință pe baza unor date de intrare nefiabile ar putea afecta semnificativ și cu urmări negative integritatea piețelor, stabilitatea financiară, consumatorii, economia reală sau finanțarea gospodăriilor și a întreprinderilor dintr-unul sau mai multe state membre. |
| --- | --- |

(1)

Având în vedere natura generală a condiției calitative prevăzute la articolul 20 alineatul (1) litera (c) punctul (iii) din Regulamentul (UE) 2016/1011 și necesitatea de a asigura o aplicare consecventă de către autoritățile competente a acestei condiții, este necesar să se stabilească modul în care, în contextul indicilor de referință critici: (i) încetarea furnizării unui indice de referință; (ii) furnizarea unui indice de referință pe baza unor date de intrare ce nu mai sunt pe deplin reprezentative pentru piața sau realitatea economică subiacentă; sau (iii) furnizarea unui indice de referință pe baza unor date de intrare nefiabile ar putea afecta semnificativ și cu urmări negative integritatea piețelor, stabilitatea financiară, consumatorii, economia reală sau finanțarea gospodăriilor și a întreprinderilor dintr-unul sau mai multe state membre.

| (2) | Indicii de referință critici sunt adesea utilizați în alte state membre decât statul membru în care sunt furnizați și sunt utilizați în moduri diferite, în funcție de statul membru în care sunt utilizați. Prin urmare, există potențialul ca aceștia să aibă un impact semnificativ fie în unul sau mai multe state membre, fie la nivelul Uniunii. În mod similar, există potențialul apariției unor efecte negative semnificative cu privire la unul sau mai multe dintre criteriile menționate la articolul 20 alineatul (1) litera (c) punctul (iii). Prin urmare, este important ca evaluarea să se realizeze atât la nivel național sau la nivelul pieței, cât și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Indicii de referință critici sunt adesea utilizați în alte state membre decât statul membru în care sunt furnizați și sunt utilizați în moduri diferite, în funcție de statul membru în care sunt utilizați. Prin urmare, există potențialul ca aceștia să aibă un impact semnificativ fie în unul sau mai multe state membre, fie la nivelul Uniunii. În mod similar, există potențialul apariției unor efecte negative semnificative cu privire la unul sau mai multe dintre criteriile menționate la articolul 20 alineatul (1) litera (c) punctul (iii). Prin urmare, este important ca evaluarea să se realizeze atât la nivel național sau la nivelul pieței, cât și la nivelul Uniunii.

| (3) | Regulamentul (UE) 2016/1011 enumeră cinci domenii în care ar putea apărea efecte negative semnificative. În timp ce integritatea pieței vizează mai ales piața unui anumit produs financiar, stabilitatea financiară se referă la sistemul financiar al unui stat membru sau al Uniunii în ansamblul său. Consumatorii sunt afectați în principal prin intermediul instrumentelor financiare și al fondurilor de investiții, inclusiv al fondurilor de pensii în care au investit și al contractelor financiare pe care le-au semnat, care se raportează la indicele de referință critic respectiv. Impactul potențial asupra economiei reale este direct legat de valoarea instrumentelor financiare, a contractelor financiare și a fondurilor de investiții care se raportează la indicele de referință respectiv. Este probabil ca impactul potențial asupra finanțării gospodăriilor și a întreprinderilor să crească odată cu valoarea creditelor în derulare în raport cu dimensiunea economiei. Consumatorii și finanțarea gospodăriilor și a întreprinderilor prezintă un grad mai mare de vulnerabilitate la efecte negative în cazul în care nivelul general de îndatorare al gospodăriilor și al întreprinderilor este ridicat, |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE) 2016/1011 enumeră cinci domenii în care ar putea apărea efecte negative semnificative. În timp ce integritatea pieței vizează mai ales piața unui anumit produs financiar, stabilitatea financiară se referă la sistemul financiar al unui stat membru sau al Uniunii în ansamblul său. Consumatorii sunt afectați în principal prin intermediul instrumentelor financiare și al fondurilor de investiții, inclusiv al fondurilor de pensii în care au investit și al contractelor financiare pe care le-au semnat, care se raportează la indicele de referință critic respectiv. Impactul potențial asupra economiei reale este direct legat de valoarea instrumentelor financiare, a contractelor financiare și a fondurilor de investiții care se raportează la indicele de referință respectiv. Este probabil ca impactul potențial asupra finanțării gospodăriilor și a întreprinderilor să crească odată cu valoarea creditelor în derulare în raport cu dimensiunea economiei. Consumatorii și finanțarea gospodăriilor și a întreprinderilor prezintă un grad mai mare de vulnerabilitate la efecte negative în cazul în care nivelul general de îndatorare al gospodăriilor și al întreprinderilor este ridicat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Evaluarea de către autoritățile competente

(1)   Autoritățile competente evaluează dacă există efecte negative semnificative asupra integrității piețelor, stabilității financiare, consumatorilor, economiei reale sau finanțării gospodăriilor și a întreprinderilor în unul sau mai multe state membre, astfel cum se menționează la articolul 20 alineatul (1) litera (c) punctul (iii) din Regulamentul (UE) 2016/1011, în conformitate cu criteriile prevăzute la articolele 2, 3, 4, 5 și 6.

(2)   În cazul în care autoritățile competente se așteaptă ca astfel de efecte negative semnificative să aibă loc în mai mult de un stat membru, acestea efectuează o evaluare separată pentru fiecare stat membru în parte, precum și o evaluare generală pentru toate statele membre.

Articolul 2

Efecte negative semnificative asupra integrității pieței

Autoritățile competente evaluează dacă există efecte negative semnificative asupra integrității pieței în conformitate cu următoarele criterii:

| (a) | valoarea instrumentelor financiare care se raportează la indicele de referință, fie direct, fie indirect – în cadrul unei combinații de indici de referință, și care sunt tranzacționate în locuri de tranzacționare din statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a instrumentelor financiare care sunt tranzacționate în locuri de tranzacționare din statele membre respective; |
| --- | --- |

(a)

valoarea instrumentelor financiare care se raportează la indicele de referință, fie direct, fie indirect – în cadrul unei combinații de indici de referință, și care sunt tranzacționate în locuri de tranzacționare din statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a instrumentelor financiare care sunt tranzacționate în locuri de tranzacționare din statele membre respective;

| (b) | valoarea contractelor financiare care se raportează la indicele de referință, fie direct, fie indirect – în cadrul unei combinații de indici de referință, din statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a contractelor financiare aflate în derulare în statele membre avute în vedere; |
| --- | --- |

(b)

valoarea contractelor financiare care se raportează la indicele de referință, fie direct, fie indirect – în cadrul unei combinații de indici de referință, din statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a contractelor financiare aflate în derulare în statele membre avute în vedere;

| (c) | valoarea fondurilor de investiții care se raportează la indicii de referință pentru a-și măsura performanțele, fie direct, fie indirect – în cadrul unei combinații de indici de referință, în statele membre avute în vedere, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a fondurilor de investiții autorizate sau notificate în vederea introducerii pe piață în statele membre respective; |
| --- | --- |

(c)

valoarea fondurilor de investiții care se raportează la indicii de referință pentru a-și măsura performanțele, fie direct, fie indirect – în cadrul unei combinații de indici de referință, în statele membre avute în vedere, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a fondurilor de investiții autorizate sau notificate în vederea introducerii pe piață în statele membre respective;

| (d) | dacă indicele de referință a fost desemnat, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul nr. 2016/1011, ca potențial înlocuitor sau a fost deja utilizat ca succesor al altor indici de referință care sunt incluși în lista indicilor de referință critici menționată la articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1011; |
| --- | --- |

(d)

dacă indicele de referință a fost desemnat, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul nr. 2016/1011, ca potențial înlocuitor sau a fost deja utilizat ca succesor al altor indici de referință care sunt incluși în lista indicilor de referință critici menționată la articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1011;

| (e) | în ceea ce privește standardele în scopuri contabile sau în alte scopuri de reglementare:






  (i) | dacă indicele de referință este utilizat ca referință pentru reglementări prudențiale, cum ar fi cerințele privind capitalul, lichiditatea sau efectul de levier; |
| --- | --- | --- |

(e)

în ceea ce privește standardele în scopuri contabile sau în alte scopuri de reglementare:

(i)

dacă indicele de referință este utilizat ca referință pentru reglementări prudențiale, cum ar fi cerințele privind capitalul, lichiditatea sau efectul de levier;

| (ii) | dacă indicele de referință este utilizat în standardele internaționale de contabilitate. |
| --- | --- |

(ii)

dacă indicele de referință este utilizat în standardele internaționale de contabilitate.

Articolul 3

Efecte negative semnificative asupra stabilității financiare

Autoritățile competente evaluează dacă există efecte negative semnificative asupra stabilității financiare în conformitate cu următoarele criterii:

| (a) | valoarea instrumentelor financiare, a contractelor financiare și a fondurilor de investiții care se raportează la indicele de referință, fie direct, fie indirect – în cadrul unei combinații de indici de referință, din statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu:






  (i) | activele totale ale sectorul financiar din statele membre respective; |
| --- | --- | --- |

(a)

valoarea instrumentelor financiare, a contractelor financiare și a fondurilor de investiții care se raportează la indicele de referință, fie direct, fie indirect – în cadrul unei combinații de indici de referință, din statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu:

(i)

activele totale ale sectorul financiar din statele membre respective;

| (ii) | activele totale ale sectorului bancar din statele membre respective; |
| --- | --- |

(ii)

activele totale ale sectorului bancar din statele membre respective;

| (b) | vulnerabilitatea instituțiilor financiare care au semnat instrumente financiare, contracte financiare și fonduri de investiții care se raportează la indicele respectiv sau care au investit în acestea. |
| --- | --- |

(b)

vulnerabilitatea instituțiilor financiare care au semnat instrumente financiare, contracte financiare și fonduri de investiții care se raportează la indicele respectiv sau care au investit în acestea.

Articolul 4

Efecte negative semnificative asupra consumatorilor

Autoritățile competente evaluează dacă există efecte negative semnificative asupra consumatorilor în conformitate cu următoarele criterii:

| (a) | în ceea ce privește instrumentele financiare și fondurile de investiții oferite consumatorilor:






  (i) | valoarea instrumentelor financiare și a fondurilor de investiții care se raportează la indicele de referință, fie direct, fie indirect – în cadrul unei combinații de indici de referință, vândute consumatorilor cu amănuntul în statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a instrumentelor financiare și a fondurilor de investiții vândute investitorilor de retail în statele membre respective; |
| --- | --- | --- |

(a)

în ceea ce privește instrumentele financiare și fondurile de investiții oferite consumatorilor:

(i)

valoarea instrumentelor financiare și a fondurilor de investiții care se raportează la indicele de referință, fie direct, fie indirect – în cadrul unei combinații de indici de referință, vândute consumatorilor cu amănuntul în statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a instrumentelor financiare și a fondurilor de investiții vândute investitorilor de retail în statele membre respective;

| (ii) | o estimare a numărului de consumatori care au cumpărat instrumente financiare și fonduri de investiții care se raportează la indicele de referință, fie direct, fie indirect – în cadrul unei combinații de indici de referință, în statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu populația totală a statelor membre respective; |
| --- | --- |

(ii)

o estimare a numărului de consumatori care au cumpărat instrumente financiare și fonduri de investiții care se raportează la indicele de referință, fie direct, fie indirect – în cadrul unei combinații de indici de referință, în statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu populația totală a statelor membre respective;

| (b) | în ceea ce privește instituțiile pentru furnizarea de pensii ocupaționale:






  (i) | valoarea sistemelor de pensii care se raportează la indicele de referință și care sunt gestionate de instituții pentru furnizarea de pensii ocupaționale în statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a schemelor de pensii gestionate de instituții pentru furnizarea de pensii ocupaționale în statele membre respective; |
| --- | --- | --- |

(b)

în ceea ce privește instituțiile pentru furnizarea de pensii ocupaționale:

(i)

valoarea sistemelor de pensii care se raportează la indicele de referință și care sunt gestionate de instituții pentru furnizarea de pensii ocupaționale în statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a schemelor de pensii gestionate de instituții pentru furnizarea de pensii ocupaționale în statele membre respective;

| (ii) | o estimare a numărului de consumatori care participă la instituții pentru furnizarea de pensii ocupaționale care gestionează sisteme de pensii care se raportează la indicele de referință în statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu populația totală din statele membre respective; |
| --- | --- |

(ii)

o estimare a numărului de consumatori care participă la instituții pentru furnizarea de pensii ocupaționale care gestionează sisteme de pensii care se raportează la indicele de referință în statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu populația totală din statele membre respective;

| (iii) | o evaluare a importanței pe care o au instituțiile pentru furnizarea de pensii ocupaționale care gestionează sisteme de pensii care se raportează la indicele de referință pentru veniturile din pensii ale cetățenilor din statele membre; |
| --- | --- |

(iii)

o evaluare a importanței pe care o au instituțiile pentru furnizarea de pensii ocupaționale care gestionează sisteme de pensii care se raportează la indicele de referință pentru veniturile din pensii ale cetățenilor din statele membre;

| (c) | în ceea ce privește contractele de credit oferite consumatorilor:






  (i) | valoarea contractelor de credit oferite consumatorilor care se raportează la indicele de referință în statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a contractelor de credit oferite consumatorilor în statele membre respective; |
| --- | --- | --- |

(c)

în ceea ce privește contractele de credit oferite consumatorilor:

(i)

valoarea contractelor de credit oferite consumatorilor care se raportează la indicele de referință în statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a contractelor de credit oferite consumatorilor în statele membre respective;

| (ii) | o estimare a numărului de consumatori care au încheiat contracte de credit oferite consumatorilor care se raportează la indicele de referință în statele membre respective, atât în termeni absoluți, cât și prin raportare la populația totală din statele membre în cauză; |
| --- | --- |

(ii)

o estimare a numărului de consumatori care au încheiat contracte de credit oferite consumatorilor care se raportează la indicele de referință în statele membre respective, atât în termeni absoluți, cât și prin raportare la populația totală din statele membre în cauză;

| (iii) | gradul de îndatorare a consumatorilor din statele membre în cauză. |
| --- | --- |

(iii)

gradul de îndatorare a consumatorilor din statele membre în cauză.

Articolul 5

Efecte negative semnificative asupra economiei reale

Autoritățile competente evaluează dacă există efecte negative semnificative asupra economiei reale, luând în considerare valoarea instrumentelor financiare, a contractelor financiare și a fondurilor de investiții care se raportează la indicele de referință, fie direct, fie indirect – în cadrul unei combinații de indici de referință, în statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu produsul intern brut al statelor membre respective.

Articolul 6

Efecte negative semnificative asupra finanțării gospodăriilor și a întreprinderilor

Autoritățile competente evaluează dacă există efecte negative semnificative asupra finanțării gospodăriilor și a întreprinderilor dintr-unul sau mai multe state membre în conformitate cu următoarele criterii:

| (a) | valoarea creditelor acordate gospodăriilor și societăților nefinanciare care se raportează la indicele de referință în statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a creditelor acordate gospodăriilor și societăților nefinanciare în statele membre respective; |
| --- | --- |

(a)

valoarea creditelor acordate gospodăriilor și societăților nefinanciare care se raportează la indicele de referință în statele membre în cauză, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu valoarea totală a creditelor acordate gospodăriilor și societăților nefinanciare în statele membre respective;

| (b) | o estimare a numărului de gospodării care au încheiat contracte de credit care se raportează la indicele de referință în statele membre respective, atât în termeni absoluți, cât și prin raportare la numărul total de gospodării din statele membre în cauză; |
| --- | --- |

(b)

o estimare a numărului de gospodării care au încheiat contracte de credit care se raportează la indicele de referință în statele membre respective, atât în termeni absoluți, cât și prin raportare la numărul total de gospodării din statele membre în cauză;

| (c) | o estimare a numărului de societăți nefinanciare care au încheiat contracte de credit care se raportează la indicele de referință în statele membre respective, atât în termeni absoluți, cât și prin raportare la numărul total de societăți nefinanciare din statele membre în cauză; |
| --- | --- |

(c)

o estimare a numărului de societăți nefinanciare care au încheiat contracte de credit care se raportează la indicele de referință în statele membre respective, atât în termeni absoluți, cât și prin raportare la numărul total de societăți nefinanciare din statele membre în cauză;

| (d) | gradul de îndatorare a gospodăriilor și a întreprinderilor din statele membre respective. |
| --- | --- |

(d)

gradul de îndatorare a gospodăriilor și a întreprinderilor din statele membre respective.

Articolul 7

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptată la Bruxelles, 29 septembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 171, 29.6.2016, p. 1.

1

---

| 17.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/9

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2018/65 AL COMISIEI

din 29 septembrie 2017

de completare a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului privind precizarea unor elemente tehnice ale definițiilor prevăzute articolul 3 alineatul (1) din regulament

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare sau pentru a măsura performanțele fondurilor de investiții și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2014/17/UE și a Regulamentului (UE) nr. 596/2014 (1), în special articolul 3 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/1011, pentru ca o cifră să fie considerată un „indice”, aceasta trebuie să fie publicată sau pusă la dispoziția publicului. La rândul său, definiția indicelui stă la baza definiției indicelui de referință, astfel cum este prevăzută în Regulamentul (UE) 2016/1011. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/1011, pentru ca o cifră să fie considerată un „indice”, aceasta trebuie să fie publicată sau pusă la dispoziția publicului. La rândul său, definiția indicelui stă la baza definiției indicelui de referință, astfel cum este prevăzută în Regulamentul (UE) 2016/1011.

| (2) | Prin urmare, pentru a evita arbitrajul de reglementare între jurisdicțiile din Uniune, este necesar să se precizeze în ce situații se consideră că o cifră este pusă la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, pentru a evita arbitrajul de reglementare între jurisdicțiile din Uniune, este necesar să se precizeze în ce situații se consideră că o cifră este pusă la dispoziția publicului.

| (3) | Nu ar trebui să se considere că entitatea furnizorului cifrei reprezintă publicul în sensul Regulamentului (UE) 2016/1011, deoarece, în caz contrar, nu ar exista nicio diferență între „punerea la dispoziție” și „punerea la dispoziția publicului”. Din aceleași motive, nu ar trebui să se considere nici că un număr restrâns de destinatari reprezintă publicul. |
| --- | --- |

(3)

Nu ar trebui să se considere că entitatea furnizorului cifrei reprezintă publicul în sensul Regulamentului (UE) 2016/1011, deoarece, în caz contrar, nu ar exista nicio diferență între „punerea la dispoziție” și „punerea la dispoziția publicului”. Din aceleași motive, nu ar trebui să se considere nici că un număr restrâns de destinatari reprezintă publicul.

| (4) | Ar trebui să se considere că o cifră este pusă la dispoziția publicului atunci când aceasta poate fi accesată, direct sau indirect, de un grup mai larg de persoane. Utilizarea unui indice de referință care dă acces utilizatorului la cifra de referință ar trebui să constituie un acces indirect. |
| --- | --- |

(4)

Ar trebui să se considere că o cifră este pusă la dispoziția publicului atunci când aceasta poate fi accesată, direct sau indirect, de un grup mai larg de persoane. Utilizarea unui indice de referință care dă acces utilizatorului la cifra de referință ar trebui să constituie un acces indirect.

| (5) | Punerea la dispoziție a unei cifre poate avea loc în diferite forme, în același timp sau ulterior, prin intermediul furnizorului cifrei sau prin transmiterea cifrei de către oricare dintre destinatarii primari. |
| --- | --- |

(5)

Punerea la dispoziție a unei cifre poate avea loc în diferite forme, în același timp sau ulterior, prin intermediul furnizorului cifrei sau prin transmiterea cifrei de către oricare dintre destinatarii primari.

| (6) | Pentru a se asigura aplicarea în mod uniform a definiției noțiunii de „furnizare a unui indice de referință”, este necesar să se precizeze că administrarea procedurilor pentru stabilirea unui indice de referință, astfel cum este menționată la articolul 3 alineatul (1) punctul 5 litera (a), presupune gestionarea curentă a furnizării indicelui de referință și stabilirea, adaptarea și actualizarea continuă a metodologiei, |
| --- | --- |

(6)

Pentru a se asigura aplicarea în mod uniform a definiției noțiunii de „furnizare a unui indice de referință”, este necesar să se precizeze că administrarea procedurilor pentru stabilirea unui indice de referință, astfel cum este menționată la articolul 3 alineatul (1) punctul 5 litera (a), presupune gestionarea curentă a furnizării indicelui de referință și stabilirea, adaptarea și actualizarea continuă a metodologiei,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Punerea la dispoziția publicului

(1)   Se consideră că o cifră este pusă la dispoziția publicului în sensul Regulamentului (UE) 2016/1011 dacă cifra respectivă este accesibilă unui număr potențial nedeterminat de persoane fizice și juridice, altele decât furnizorul de indici sau decât un număr determinat de destinatari care au legături sau sunt afiliați cu furnizorul de indici.

(2)   O cifră este pusă la dispoziția publicului dacă poate fi accesată, direct sau indirect, de aceste persoane, printre altele ca urmare a utilizării sale de către una sau mai multe entități supravegheate ca referință pentru un instrument financiar pe care aceasta (acestea) îl emit(e), pentru a stabili cuantumul de plată în cadrul unui instrument financiar sau al unui contract financiar, pentru a măsura performanțele unui fond de investiții sau pentru a oferi o rată de dobândă pasivă calculată prin aplicarea unei marje sau a unui adaos comercial la această cifră.

(3)   Accesul poate avea loc printr-o gamă largă de mijloace de comunicare și modalități, stabilite de furnizor sau convenite de furnizor împreună cu destinatarii, cu titlu gratuit sau în schimbul plății unui comision, care includ, nelimitativ, telefonia, protocolul de transfer de fișiere (FTP), internetul, accesul deschis, știrile și mass-media; accesul se poate realiza și prin intermediul instrumentelor financiare, al contractelor financiare sau al fondurilor de investiții care se raportează la cifra respectivă sau prin cerere adresată utilizatorilor.

Articolul 2

Administrarea procedurilor pentru stabilirea unui indice de referință

În sensul Regulamentului (UE) 2016/1011, administrarea procedurilor pentru stabilirea unui indice de referință include ambele elemente care urmează:

| (a) | gestionarea curentă a structurilor furnizorului și a personalului acestuia care participă la procesul de stabilire a unui indice de referință; |
| --- | --- |

(a)

gestionarea curentă a structurilor furnizorului și a personalului acestuia care participă la procesul de stabilire a unui indice de referință;

| (b) | stabilirea, adaptarea și actualizarea continuă a metodologiei de stabilire a unui indice de referință. |
| --- | --- |

(b)

stabilirea, adaptarea și actualizarea continuă a metodologiei de stabilire a unui indice de referință.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 septembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 171, 29.6.2016, p. 1.

1

---

| 17.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/11

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2018/66 AL COMISIEI

din 29 septembrie 2017

de completare a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului privind precizarea modului în care trebuie evaluate cuantumul nominal al instrumentelor financiare, altele decât instrumentele financiare derivate, cuantumul noțional al instrumentelor financiare derivate și valoarea netă a activelor fondurilor de investiții

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare sau pentru a măsura performanțele fondurilor de investiții și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2014/17/UE și a Regulamentului (UE) nr. 596/2014 (1), în special articolul 20 alineatul (6) litera (a),

întrucât:

| (1) | Valoarea totală a instrumentelor financiare, a contractelor financiare sau a fondurilor de investiții care se raportează la un indice de referință este un criteriu esențial pentru clasificarea acestui indice de referință, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/1011, ca fiind critic, semnificativ sau nesemnificativ. Prin urmare, este necesar ca cuantumul nominal al instrumentelor financiare, altele decât instrumentele financiare derivate, cuantumul noțional al instrumentelor financiare derivate și valoarea netă a activelor fondurilor de investiții să se calculeze în același mod pe întreg teritoriul Uniunii, astfel încât să se asigure o clasificare consecventă a indicilor de referință în statele membre și o aplicare uniformă a Regulamentului (UE) 2016/1011. |
| --- | --- |

(1)

Valoarea totală a instrumentelor financiare, a contractelor financiare sau a fondurilor de investiții care se raportează la un indice de referință este un criteriu esențial pentru clasificarea acestui indice de referință, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/1011, ca fiind critic, semnificativ sau nesemnificativ. Prin urmare, este necesar ca cuantumul nominal al instrumentelor financiare, altele decât instrumentele financiare derivate, cuantumul noțional al instrumentelor financiare derivate și valoarea netă a activelor fondurilor de investiții să se calculeze în același mod pe întreg teritoriul Uniunii, astfel încât să se asigure o clasificare consecventă a indicilor de referință în statele membre și o aplicare uniformă a Regulamentului (UE) 2016/1011.

| (2) | Prin urmare, pentru a se asigura fiabilitatea indicilor de referință, cuantumul nominal al instrumentelor financiare, cuantumul noțional al instrumentelor financiare derivate și valoarea netă a activelor fondurilor de investiții ar trebui să se calculeze pe baza datelor de reglementare, în cazul în care acestea sunt disponibile. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, pentru a se asigura fiabilitatea indicilor de referință, cuantumul nominal al instrumentelor financiare, cuantumul noțional al instrumentelor financiare derivate și valoarea netă a activelor fondurilor de investiții ar trebui să se calculeze pe baza datelor de reglementare, în cazul în care acestea sunt disponibile.

| (3) | Valoarea totală a instrumentelor financiare, a contractelor financiare sau a fondurilor de investiții ar trebui să se calculeze ținând seama atât de raportările directe la respectivele instrumente financiare, contracte financiare și fonduri de investiții, cât și de raportările indirecte la un indice de referință din cadrul unei combinații de indici de referință. În cazul în care un instrument financiar, un contract financiar sau un fond de investiții se raportează la mai mulți indici de referință, este oportun să se țină cont de această raportare multiplă la calcularea valorii totale a instrumentelor financiare, a contractelor financiare și a fondurilor de investiții care se raportează la un indice de referință, întrucât aceste produse financiare nu depind exclusiv de indicele de referință respectiv. Prin urmare, trebuie să se precizeze modul de calcul al valorii totale în cazul raportărilor indirecte, astfel încât să fie direct aplicabil și să se măsoare în mod consecvent în cadrul Uniunii, |
| --- | --- |

(3)

Valoarea totală a instrumentelor financiare, a contractelor financiare sau a fondurilor de investiții ar trebui să se calculeze ținând seama atât de raportările directe la respectivele instrumente financiare, contracte financiare și fonduri de investiții, cât și de raportările indirecte la un indice de referință din cadrul unei combinații de indici de referință. În cazul în care un instrument financiar, un contract financiar sau un fond de investiții se raportează la mai mulți indici de referință, este oportun să se țină cont de această raportare multiplă la calcularea valorii totale a instrumentelor financiare, a contractelor financiare și a fondurilor de investiții care se raportează la un indice de referință, întrucât aceste produse financiare nu depind exclusiv de indicele de referință respectiv. Prin urmare, trebuie să se precizeze modul de calcul al valorii totale în cazul raportărilor indirecte, astfel încât să fie direct aplicabil și să se măsoare în mod consecvent în cadrul Uniunii,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cuantumul nominal al instrumentelor financiare, altele decât instrumentele financiare derivate și titlurile de participare la organisme de plasament colectiv

Cuantumul nominal al instrumentelor financiare, altele decât instrumentele financiare derivate și titlurile de participare în organisme de plasament colectiv, este valoarea nominală totală emisă, exprimată în valoare monetară, menționată în tabelul 3, rubrica 14 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/585 al Comisiei (2).

2

Articolul 2

Valoarea noțională a instrumentelor financiare derivate

Valoarea noțională a instrumentelor financiare derivate, menționată la articolul 20 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (UE) 2016/1011 este valoarea noțională menționată în tabelul 2, rubrica 20 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/104 al Comisiei (3). Cu toate acestea, atunci când valoarea noțională este negativă, valoarea noțională este egală cu valoarea absolută.

3

În cazul tranzacțiilor cu indici de instrumente derivate de credit, la valoarea noțională se aplică un factor de indexare preluat din tabelul 2, rubrica 89 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2017/104.

Articolul 3

Valoarea netă a activelor organismelor de plasament colectiv

Valoarea netă a activelor organismelor de plasament colectiv menționată la articolul 20 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (UE) 2016/1011 este una dintre următoarele:

| (a) | pentru organismele de plasament colectiv care intră sub incidența Directivei 2009/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4): valoarea unitară a activului net corespunzătoare unui titlu de participare raportată în cel mai recent raport anual sau semestrial menționat la articolul 68 alineatul (2) din directiva respectivă, înmulțită cu numărul de unități; |
| --- | --- |

(a)

pentru organismele de plasament colectiv care intră sub incidența Directivei 2009/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4): valoarea unitară a activului net corespunzătoare unui titlu de participare raportată în cel mai recent raport anual sau semestrial menționat la articolul 68 alineatul (2) din directiva respectivă, înmulțită cu numărul de unități;

4

| (b) | pentru organismele de plasament colectiv care intră sub incidența Directivei 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5): cea mai recentă valoare a activelor nete menționate la articolul 104 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul delegat (UE) nr. 231/2013 al Comisiei (6). |
| --- | --- |

(b)

pentru organismele de plasament colectiv care intră sub incidența Directivei 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5): cea mai recentă valoare a activelor nete menționate la articolul 104 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul delegat (UE) nr. 231/2013 al Comisiei (6).

5

6

Articolul 4

Utilizarea unor cuantumuri și valori alternative

În cazul în care cuantumurile sau valorile pentru calcularea valorii totale a instrumentelor financiare, a contractelor financiare sau a fondurilor de investiții care se raportează la indicele de referință menționate la articolele 1, 2 și 3 nu sunt disponibile sau sunt incomplete, valoarea totală menționată la articolul 20 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2016/1011 și valoarea medie totală menționată la articolul 24 alineatul (1) litera (a) din respectivul regulament se calculează utilizând cuantumuri sau valori alternative, inclusiv substituenți și cuantumuri sau valori raportate de furnizori de informații privați sau date privind totalul pozițiilor deschise calculate și publicate de operatorii de pe piață, cu condiția ca respectivii substituenți și respectivele cuantumuri sau valori să aibă o reputație suficient de bună și să fie suficient de fiabile.

Un administrator care utilizează cuantumuri sau date alternative calculează cuantumul total cât mai bine cu putință, în măsura posibilităților, pe baza datelor disponibile.

Un administrator care utilizează cuantumuri sau date alternative furnizează autorității competente o precizare scrisă a surselor de date folosite atunci când informează autoritatea competentă respectivă în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/1011.

Articolul 5

Moneda

Cuantumurile și valorile menționate la articolele 1, 2 și 3 sunt exprimate în EUR. În cazul în care este necesar, cuantumurile sau valorile sunt convertite la cursul de schimb zilnic de referință al euro publicat de Banca Centrală Europeană.

Articolul 6

Raportare indirectă la un indice de referință din cadrul unei combinații de indici de referință

În cazul în care un indice de referință este utilizat indirect în cadrul unei combinații de indici de referință, cuantumurile sau valorile în sensul pragurilor menționate la articolul 20 alineatul (1) și la articolul 24 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2016/1011 sunt fie:

| (a) | ponderea indicelui de referință, exprimată în procente, în cadrul combinației de indici de referință, înmulțită cu cuantumul total, cu valoarea totală sau cu valoarea medie, după caz, a instrumentului financiar sau a fondului de investiții în cauză, în cazul în care ponderea este precizată în mod clar sau poate fi estimată pe baza altor informații disponibile; fie |
| --- | --- |

(a)

ponderea indicelui de referință, exprimată în procente, în cadrul combinației de indici de referință, înmulțită cu cuantumul total, cu valoarea totală sau cu valoarea medie, după caz, a instrumentului financiar sau a fondului de investiții în cauză, în cazul în care ponderea este precizată în mod clar sau poate fi estimată pe baza altor informații disponibile; fie

| (b) | cuantumul total, valoarea totală sau valoarea medie, după caz, a instrumentului financiar sau a fondului de investiții în cauză, împărțit(ă) la numărul de indici de referință din cadrul combinației de indici de referință, în cazul în care ponderea efectivă a indicelui de referință nu este precizată sau nu poate fi estimată. |
| --- | --- |

(b)

cuantumul total, valoarea totală sau valoarea medie, după caz, a instrumentului financiar sau a fondului de investiții în cauză, împărțit(ă) la numărul de indici de referință din cadrul combinației de indici de referință, în cazul în care ponderea efectivă a indicelui de referință nu este precizată sau nu poate fi estimată.

Articolul 7

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 septembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 171, 29.6.2016, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2017/585 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru standardele în materie de date și formatele aplicabile datelor de referință privind instrumentele financiare și pentru măsurile tehnice necesare în legătură cu modalitățile care trebuie stabilite de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe și de autoritățile competente (JO L 87, 31.3.2017, p. 368).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2017/104 al Comisiei din 19 octombrie 2016 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 148/2013 al Comisiei de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare privind detaliile minime ale datelor care trebuie raportate registrelor centrale de tranzacții (JO L 17, 21.1.2017, p. 1).

3

(4)  Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32).

4

(5)  Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010 (JO L 174, 1.7.2011, p. 1).

5

(6)  Regulamentul delegat (UE) nr. 231/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 de completare a Directivei 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește derogările, condițiile generale de operare, depozitarii, efectul de levier, transparența și supravegherea (JO L 83, 22.3.2013, p. 1).

6

---

| 17.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/14

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2018/67 AL COMISIEI

din 3 octombrie 2017

de completare a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește stabilirea condițiilor de evaluare a efectelor încetării sau modificării indicilor de referință existenți

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare sau pentru a măsura performanțele fondurilor de investiții și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2014/17/UE și a Regulamentului (UE) nr. 596/2014 (1), în special articolul 51 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | Pentru a se asigura că autoritățile competente aplică articolul 51 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2016/1011 în același mod, este necesar să se stabilească în detaliu condițiile în care autoritățile competente pot concluziona că încetarea furnizării sau modificarea unui indice de referință existent ar putea avea ca rezultat un eveniment de forță majoră ori ar putea afecta executarea sau ar putea încălca în alt mod termenii unui contract financiar sau ai unui instrument financiar sau regulile unui fond de investiții care se raportează la un indice de referință existent. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a se asigura că autoritățile competente aplică articolul 51 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2016/1011 în același mod, este necesar să se stabilească în detaliu condițiile în care autoritățile competente pot concluziona că încetarea furnizării sau modificarea unui indice de referință existent ar putea avea ca rezultat un eveniment de forță majoră ori ar putea afecta executarea sau ar putea încălca în alt mod termenii unui contract financiar sau ai unui instrument financiar sau regulile unui fond de investiții care se raportează la un indice de referință existent.

| (2) | Acest lucru este valabil în special în cazurile de „forță majoră”, termen care este interpretat în mod diferit de la un stat membru la altul. |
| --- | --- |

(2)

Acest lucru este valabil în special în cazurile de „forță majoră”, termen care este interpretat în mod diferit de la un stat membru la altul.

| (3) | O valoare semnificativ diferită a indicelui este o cauză majoră a situațiilor de afectare a executării sau de încălcare a termenilor unui contract financiar sau instrument financiar sau a regulilor unui fond de investiții care se raportează la un indice de referință. Aceste valori semnificativ diferite pot fi cauzate de o întrerupere bruscă în seria cronologică a indicelui sau de un grad diferit de volatilitate a indicelui, care, la rândul său, poate fi cauzat(ă) de modificări ale metodologiei pentru furnizarea indicelui de referință sau ale datelor de intrare pe baza cărora se calculează indicele de referință. Autoritățile competente ar trebui să evalueze efectele potențiale ale acestor modificări de la caz la caz, întrucât amploarea întreruperii sau a modificării gradului de volatilitate a indicelui depinde foarte mult de natura indicelui de referință și a instrumentelor financiare, a contractelor financiare sau a fondurilor de investiții care se raportează la acesta. |
| --- | --- |

(3)

O valoare semnificativ diferită a indicelui este o cauză majoră a situațiilor de afectare a executării sau de încălcare a termenilor unui contract financiar sau instrument financiar sau a regulilor unui fond de investiții care se raportează la un indice de referință. Aceste valori semnificativ diferite pot fi cauzate de o întrerupere bruscă în seria cronologică a indicelui sau de un grad diferit de volatilitate a indicelui, care, la rândul său, poate fi cauzat(ă) de modificări ale metodologiei pentru furnizarea indicelui de referință sau ale datelor de intrare pe baza cărora se calculează indicele de referință. Autoritățile competente ar trebui să evalueze efectele potențiale ale acestor modificări de la caz la caz, întrucât amploarea întreruperii sau a modificării gradului de volatilitate a indicelui depinde foarte mult de natura indicelui de referință și a instrumentelor financiare, a contractelor financiare sau a fondurilor de investiții care se raportează la acesta.

| (4) | Modificările aduse tipului de date de intrare utilizate sau fiabilității surselor de date pot avea un impact asupra caracterului adecvat al unui indice de referință pentru anumite tipuri de utilizare. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să evalueze dacă modificările respective ar putea declanșa o situație de forță majoră, ar putea afecta executarea sau ar putea conduce la încălcarea în alt mod a termenilor contractuali. |
| --- | --- |

(4)

Modificările aduse tipului de date de intrare utilizate sau fiabilității surselor de date pot avea un impact asupra caracterului adecvat al unui indice de referință pentru anumite tipuri de utilizare. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să evalueze dacă modificările respective ar putea declanșa o situație de forță majoră, ar putea afecta executarea sau ar putea conduce la încălcarea în alt mod a termenilor contractuali.

| (5) | Evenimentele de forță majoră, afectarea executării sau încălcarea în alt mod a termenilor contractuali sunt mai puțin probabile atunci când există un substitut acceptabil al indicelui de referință sau cel puțin o procedură, menționată în documentele relevante, de selectare a unui astfel de substitut al indicelui de referință. |
| --- | --- |

(5)

Evenimentele de forță majoră, afectarea executării sau încălcarea în alt mod a termenilor contractuali sunt mai puțin probabile atunci când există un substitut acceptabil al indicelui de referință sau cel puțin o procedură, menționată în documentele relevante, de selectare a unui astfel de substitut al indicelui de referință.

| (6) | Este posibil ca indicii care măsoară piețe foarte specifice să se bazeze în mod semnificativ pe reputația, puterea de decizie sau cunoștințele de specialitate ale furnizorului de indici. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să evalueze dacă, în circumstanțele respective, modificarea unui indice de către furnizorul acestuia ar putea declanșa o situație de forță majoră, ar putea afecta executarea sau ar putea conduce la încălcarea în alt mod a termenilor contractuali, |
| --- | --- |

(6)

Este posibil ca indicii care măsoară piețe foarte specifice să se bazeze în mod semnificativ pe reputația, puterea de decizie sau cunoștințele de specialitate ale furnizorului de indici. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să evalueze dacă, în circumstanțele respective, modificarea unui indice de către furnizorul acestuia ar putea declanșa o situație de forță majoră, ar putea afecta executarea sau ar putea conduce la încălcarea în alt mod a termenilor contractuali,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Condiții de evaluare

(1)   În sensul articolului 51 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2016/1011, o autoritate competentă trebuie să ia în considerare următoarele condiții atunci când evaluează dacă încetarea furnizării sau modificarea unui indice de referință care nu îndeplinește condițiile prevăzute de regulamentul menționat ar avea ca rezultat un eveniment de forță majoră ori ar afecta executarea sau ar încălca în alt mod termenii unui contract financiar sau instrument financiar sau regulile unui fond de investiții care se raportează la indicele de referință respectiv:

| (a) | modificarea indicelui de referință ar presupune o modificare semnificativă a naturii datelor de intrare, a metodologiei de determinare a acestor date, a procesului de colectare a datelor sau a altor elemente ale furnizării indicelui de referință, ceea ce ar conduce la o valoare semnificativ diferită a indicelui de referință; |
| --- | --- |

(a)

modificarea indicelui de referință ar presupune o modificare semnificativă a naturii datelor de intrare, a metodologiei de determinare a acestor date, a procesului de colectare a datelor sau a altor elemente ale furnizării indicelui de referință, ceea ce ar conduce la o valoare semnificativ diferită a indicelui de referință;

| (b) | modificarea naturii datelor de intrare sau a metodologiei de determinare a acestor date pentru a asigura conformitatea indicelui de referință cu Regulamentul (UE) 2016/1011 ar afecta reprezentativitatea indicelui de referință pentru piața sau realitatea economică pe care acesta este destinat să o măsoare, determinând, în ultimă instanță, o modificare a naturii indicelui de referință; |
| --- | --- |

(b)

modificarea naturii datelor de intrare sau a metodologiei de determinare a acestor date pentru a asigura conformitatea indicelui de referință cu Regulamentul (UE) 2016/1011 ar afecta reprezentativitatea indicelui de referință pentru piața sau realitatea economică pe care acesta este destinat să o măsoare, determinând, în ultimă instanță, o modificare a naturii indicelui de referință;

| (c) | indicele de referință care nu îndeplinește condițiile prevăzute de Regulamentul (UE) 2016/1011 nu are niciun substitut care:






  (i) | îndeplinește condițiile prevăzute de Regulamentul (UE) 2016/1011; |
| --- | --- | --- |

(c)

indicele de referință care nu îndeplinește condițiile prevăzute de Regulamentul (UE) 2016/1011 nu are niciun substitut care:

(i)

îndeplinește condițiile prevăzute de Regulamentul (UE) 2016/1011;

| (ii) | măsoară aceeași piață sau aceeași realitate economică; |
| --- | --- |

(ii)

măsoară aceeași piață sau aceeași realitate economică;

| (iii) | este inclus în registrul public menționat la articolul 36 din Regulamentul (UE) 2016/1011 sau este furnizat de un administrator inclus în registrul respectiv; |
| --- | --- |

(iii)

este inclus în registrul public menționat la articolul 36 din Regulamentul (UE) 2016/1011 sau este furnizat de un administrator inclus în registrul respectiv;

| (d) | nici contractele financiare, instrumentele financiare sau fondurile de investiții existente care se raportează la indicele de referință, nici documentele de însoțire ale acestora nu prevăd un substitut al indicelui de referință, norme privind modul în care trebuie determinat un astfel de substitut și nici o altă măsură corespunzătoare pentru situații de urgență; |
| --- | --- |

(d)

nici contractele financiare, instrumentele financiare sau fondurile de investiții existente care se raportează la indicele de referință, nici documentele de însoțire ale acestora nu prevăd un substitut al indicelui de referință, norme privind modul în care trebuie determinat un astfel de substitut și nici o altă măsură corespunzătoare pentru situații de urgență;

| (e) | transferarea indicelui de referință de la un administrator la altul ar conduce la o modificare substanțială a indicelui de referință. |
| --- | --- |

(e)

transferarea indicelui de referință de la un administrator la altul ar conduce la o modificare substanțială a indicelui de referință.

(2)   Condițiile de la alineatul (1) se aplică de la caz la caz.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 octombrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 171, 29.6.2016, p. 1.

1

---

| 17.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/16

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/68 AL COMISIEI

din 8 ianuarie 2018

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [„Carne de Salamanca” (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Carne de Salamanca”, depusă de Spania, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Carne de Salamanca”, depusă de Spania, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).

| (2) | Comisia nu a primit nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, însă serviciile Comisiei au fost informate de către autoritățile germane că tipurile de carne, așa cum sunt definite în documentul unic, necesită clarificări suplimentare cu privire la clasificarea bovinelor. Ca urmare a solicitării serviciilor Comisiei, autoritățile spaniole au modificat punctul 3.2 din documentul unic, sporind nivelul de precizie al descrierii produsului în ceea ce privește tipurile de carne. |
| --- | --- |

(2)

Comisia nu a primit nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, însă serviciile Comisiei au fost informate de către autoritățile germane că tipurile de carne, așa cum sunt definite în documentul unic, necesită clarificări suplimentare cu privire la clasificarea bovinelor. Ca urmare a solicitării serviciilor Comisiei, autoritățile spaniole au modificat punctul 3.2 din documentul unic, sporind nivelul de precizie al descrierii produsului în ceea ce privește tipurile de carne.

| (3) | Întrucât această modificare are un caracter formal, nu este necesară efectuarea unei noi publicări a cererii de înregistrare în sensul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, dar rezultă că documentul unic modificat trebuie publicat în scopuri informative. |
| --- | --- |

(3)

Întrucât această modificare are un caracter formal, nu este necesară efectuarea unei noi publicări a cererii de înregistrare în sensul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, dar rezultă că documentul unic modificat trebuie publicat în scopuri informative.

| (4) | Prin urmare, denumirea „Carne de Salamanca” trebuie înregistrată, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, denumirea „Carne de Salamanca” trebuie înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea „Carne de Salamanca” (IGP).

Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din Clasa 1.1. Carne (și organe comestibile) proaspete din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).

Articolul 2

Documentul unic modificat este publicat pentru informare în anexa la prezentul regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 ianuarie 2018.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  
  JO C 435, 24.12.2015, p. 12.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

3

---

ANEXĂ

DOCUMENT UNIC

Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (*1)

„CARNE DE SALAMANCA”

NR. CE: ES-PGI-0005-01174 – 8.11.2013

DOP ()

IGP (X)

1.   DENUMIREA

„Carne de Salamanca”

2.   STATUL MEMBRU SAU ȚARA TERȚĂ

Spania

3.   DESCRIEREA PRODUSULUI AGRICOL SAU ALIMENTAR

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.1. Carne și organe comestibile proaspete

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Șeptelul de bovine care poate furniza carnea protejată de această indicație geografică protejată este constituit din animale obținute fie în linie pură din femelele reproducătoare din rasa Morucha, fie prin încrucișarea femelelor reproducătoare din rasa Morucha cu tauri din rasele Charolais și Limousin, înțărcați la vârsta de minimum cinci luni și crescuți folosind tehnicile și practicile de utilizare a resurselor naturale în regim extensiv.

În funcție de vârsta animalelor înainte de sacrificare, se disting următoarele tipuri:

| — | vițel: animal destinat sacrificării, cu vârsta cuprinsă între 8 luni și mai puțin de 12 luni, categoria Z; |
| --- | --- |

—

vițel: animal destinat sacrificării, cu vârsta cuprinsă între 8 luni și mai puțin de 12 luni, categoria Z;

| — | bovină tânără destinată sacrificării („añojo”): animal destinat sacrificării, cu vârsta cuprinsă între 12 luni și cel mult 24 de luni, categoriile A și E; |
| --- | --- |

—

bovină tânără destinată sacrificării („añojo”): animal destinat sacrificării, cu vârsta cuprinsă între 12 luni și cel mult 24 de luni, categoriile A și E;

| — | tăuraș sau junincă: animal destinat sacrificării, cu vârsta de peste 24 de luni și de până la 48 de luni, categoriile B și E. |
| --- | --- |

—

tăuraș sau junincă: animal destinat sacrificării, cu vârsta de peste 24 de luni și de până la 48 de luni, categoriile B și E.

Perioada minimă de maturare a cărnii, începând din ziua sacrificării, este de două zile pentru carnea de vițel, de patru zile pentru carnea de bovină tânără destinată sacrificării și de șase zile pentru carnea de tăuraș sau de junincă.

Conformația carcaselor este cuprinsă în clasele U, R și O.

Greutatea minimă a carcasei diferă în funcție de categoria animalelor:

| — | 140 kg pentru vițel; |
| --- | --- |

—

140 kg pentru vițel;

| — | 200 kg pentru bovină tânără destinată sacrificării; |
| --- | --- |

—

200 kg pentru bovină tânără destinată sacrificării;

| — | 280 kg pentru tăuraș sau junincă. |
| --- | --- |

—

280 kg pentru tăuraș sau junincă.

Gradul de acoperire cu grăsime în exteriorul carcasei și în interiorul cutiei toracice trebuie să fie în toate cazurile 2, respectiv „ușoară acoperire”.

La 24 de ore de la sacrificare, pH-ul cărnii, măsurat la nivelul mușchiului dorsal lung al carcasei, trebuie să fie de maximum 6.

După sacrificare și fasonare, caracteristicile cărnii proaspete protejate de IGP sunt următoarele:

| — | vițel: carnea are o culoare variabilă, care cuprinde toată gama între roz și roșu deschis, cu suprafață lucioasă, grăsime de culoare albă și consistență fermă la atingere; |
| --- | --- |

—

vițel: carnea are o culoare variabilă, care cuprinde toată gama între roz și roșu deschis, cu suprafață lucioasă, grăsime de culoare albă și consistență fermă la atingere;

| — | bovină tânără destinată sacrificării („añojo”): carnea are o culoare între roșu deschis și roșu cireașă, cu suprafață lucioasă, grăsime de culoare variabilă de la alb la gălbui deschis și consistență fermă la atingere; |
| --- | --- |

—

bovină tânără destinată sacrificării („añojo”): carnea are o culoare între roșu deschis și roșu cireașă, cu suprafață lucioasă, grăsime de culoare variabilă de la alb la gălbui deschis și consistență fermă la atingere;

| — | tăuraș sau junincă: carnea are o culoare intensă, între roșu cireașă și roșu purpuriu, cu suprafață lucioasă, grăsime de culoare gălbuie sau crem și consistență fermă la atingere. |
| --- | --- |

—

tăuraș sau junincă: carnea are o culoare intensă, între roșu cireașă și roșu purpuriu, cu suprafață lucioasă, grăsime de culoare gălbuie sau crem și consistență fermă la atingere.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Dat fiind că mamele nu sunt ținute în grajduri, hrana acestora se bazează, de-a lungul întregului an, pe utilizarea pășunilor și a miriștilor de pe dehesa (tip de pășune cu stejari de stâncă), la care se adaugă suplimente de fân și de paie de pe propria exploatație, atunci când resursele naturale se răresc.

Primăvara, ele se hrănesc cu iarba bogată de pe pășuni, din care o parte este strânsă și depozitată. Vara, animalele fie se mută în vecinătatea diverselor râuri și pârâiașe care străbat exploatațiile, fie pasc pe miriștile care rămân după adunarea furajelor sau a recoltelor.

Odată cu venirea toamnei și cu reînverzirea pășunilor, animalele reîncep să pască pe pășuni și, în funcție de abundența acestora, alimentația lor este completată de iarba sau de fânul strânse primăvara.

La sfârșit de an, când pășunile sunt aproape epuizate, apare ghinda, o resursă importantă pentru aceste animale, însă insuficientă, hrana lor fiind suplimentată cu iarba de pe pășuni depozitată primăvara sau cu furajele și paiele strânse de pe propria exploatație.

Vițeii rămân pe câmp cu mamele lor între cinci și șapte luni, timp în care sunt alăptați natural, și încep de timpuriu să își suplimenteze dieta bazată pe lapte cu hrana pe care o împart cu mamele lor la păscut. Când sunt înțărcați, vițeii sunt supuși unui proces de îngrășare cu fân, furaje etc., provenind chiar de pe exploatație, și cu hrană naturală pentru animale pe bază de cereale, până la sacrificare.

În perioadele de penurie alimentară cauzate de condițiile climatice nefavorabile și în faza de îngrășare, se pot administra rații de întreținere de tipul furajelor și al fânului provenind exclusiv din aria geografică respectivă și hrană pentru animale de origine vegetală, în compoziția căreia predomină cerealele (cel puțin 60 % din compoziția cantitativă), nedepășind 50 % din materia uscată dintr-un an. Utilizarea de produse care ar putea afecta ritmul natural de creștere și de dezvoltare al animalelor este explicit interzisă.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Nașterea, creșterea și îngrășarea animalelor protejate, până în momentul sacrificării, trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Produsul se poate prezenta sub formă de porțiuni, file, bucăți sau tocat, atât timp cât aceste operațiuni sunt realizate de operatori care se supun unui control privind utilizarea corectă a denumirii protejate.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Carcasele se marchează la abator, prin metode permanente sau pe suport nereutilizabil, pe partea internă a celor două jumătăți ale carcasei și în așa fel încât cele patru sferturi ale carcasei să poată fi perfect identificate după separare.

Bucățile de carne care face obiectul IGP, precum și ambalajele care conțin porțiuni, fileuri, bucăți sau carne tocată, trebuie să fie prevăzute înainte de expediere cu o etichetă numerotată, care să conțină cel puțin mențiunile „Indicación Geográfica Protegida” și „Carne de Salamanca”.

Atunci când produsul este obținut exclusiv de la animale din rasa Morucha, se poate adăuga și mențiunea „Raza Morucha”.

4.   DELIMITAREA CONCISĂ A ARIEI GEOGRAFICE

Provincia Salamanca.

5.   LEGĂTURA CU ARIA GEOGRAFICĂ

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Creșterea și producerea șeptelului de bovine adecvat pentru producția de „Carne de Salamanca” sunt strâns legate de un mediu geografic specific, și anume dehesa, cu o mare valoare ecologică și caracterizat de prezența stejarilor de stâncă.

Climatul continental, cu ierni lungi și friguroase, caracterizate de o perioadă lungă de înghețuri, și cu veri uscate și călduroase și cu mari variații termice, la care se adaugă ploile sezoniere din timpul toamnei și al iernii, transformă dehesa într-un ansamblu natural bogat în specii, printre care se regăsesc stejari de stâncă și coriacee, precum și subarboret. Pe pășunile dehesei crește maquis-ul de tip mediteraneean, asociat cu stejarii de stâncă, stejarii de plută, stejarii pedunculați, stejarii portughezi (Quercus faginea), precum și alte specii de arbuști, mai ales trandafirul de stâncă, retama, cistacee și grozamă. Se găsesc, de asemenea, specii anuale de graminee și de leguminoase. Toată această vegetație a dehesei reprezintă cele mai importante resurse naturale pentru hrana șeptelului de bovine.

Sistemul de producție în acest mediu se caracterizează prin modul în care crescătorii perpetuează practicile tradiționale, bazate pe adaptarea șeptelului de bovine la resursele dehesei, fără ca animalele să fie ținute în grajd în nicio perioadă a anului. Animalele nu au nevoie de niciun fel de adăpost specific, dat fiind că sunt expuse în permanență la intemperii, fără altă protecție decât cea oferită de stejarii de stâncă. Astfel, sistemul de creștere respectă ciclurile naturale; vițelul se naște în câmp, fără ajutor, și rămâne lângă mamă între cinci și șapte luni, având ca sursă de hrană alăptarea naturală și păscutul.

Caii, taurii de luptă și porcii iberici se află în același spațiu cu șeptelul de bovine, iar cel care se ocupă de toate aceste animale, pe care le îngrijește și le gestionează pentru o mai bună utilizare și îngrijire a dehesei, este văcarul din Salamanca („el vaquero charro”), deseori călare. Sunt recunoscute importanța și unicitatea acestor oameni, cărora li s-a adus un omagiu în orașul Salamanca unde, într-una dintre piețele centrale, a fost ridicată o statuie realizată de Venancio Blanco.

De-a lungul secolelor, s-a produs o selecție naturală în dehesa, iar șeptelul de bovine rezultat este adaptat la condițiile naturale dificile și la utilizarea pășunilor sale și are un instinct matern mai puternic de a-i apăra pe viței de atacurile lupilor și ale vulpilor, precum și un caracter rustic care îi permite să suporte acest tip de sistem de exploatare. Rasa Morucha și încrucișările sale posedă aceste virtuți. Rasa Morucha reprezintă componenta rasială de bază a produsului „Carne de Salamanca”; această rasă s-a format în dehesa din Salamanca, unde, în trecut, era folosită ca animal de tracțiune la muncile câmpului și participa la mici spectacole cu tauri (lupte); de asemenea, aceasta juca un rol semnificativ pentru producția de carne. Cu toate acestea, de-a lungul timpului, a devenit o rasă foarte potrivită pentru producția de carne, date fiind mai ales calitățile sale materne și de creștere. La mijlocul secolului trecut, au fost introduse noi rase, precum rasa Charolais și rasa Limousin, exploatate în aceleași condiții, iar cu trecerea anilor animalele din rasa Morucha și încrucișările lor cu rasa Charolais și cu rasa Limousin sunt cele care au ajuns să fie perfect adaptate la ecosistemul dehesei, reușind să valorifice resursele vegetale și să producă o carne foarte apreciată.

5.2.   Specificitatea produsului

Carcasele de „Carne de Salamanca” se caracterizează printr-un grad de ușoară acoperire cu grăsime în exteriorul carcasei și în interiorul cutiei toracice.

„Carne de Salamanca” are o textură puțin fibroasă, dat fiind că fibrele musculare sunt mai fine. Culoarea cărnii este intensă și strălucitoare, variind între roz și roșu purpuriu. Grăsimea infiltrată pare bine distribuită, fără a forma acumulări, având o culoare care variază de la alb la galben sau crem și care dă savoarea și aromele caracteristice cărnii.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Cu siguranță, factorii cei mai importanți sunt metodele tradiționale de hrănire, de la laptele matern la pășunile naturale, gestionarea șeptelului de bovine în mediul natural al dehesei din Salamanca, precum și componenta rasială de bază a animalelor, și anume rasa Morucha; toate acestea fac posibilă obținerea unui produs cu o serie de calități specifice, care îl diferențiază de alte tipuri de carne de vită: fibrele musculare sunt mai fine, culoarea și luciul cărnii sunt mai puternice, variind între roz și roșu purpuriu, iar grăsimea este bine distribuită și nu formează acumulări.

Utilizarea sistemului tradițional de exploatare extensivă timp de zeci de ani a dus la selecționarea unui tip de animal perfect adaptat la dehesa, având următoarele caracteristici:

| — | animale de talie mică până la medie, cu masă corporală mică și cu o capacitate digestivă ridicată, pentru a-și acoperi nevoile de hrană cu pășuni puțin abundente și sărace; |
| --- | --- |

—

animale de talie mică până la medie, cu masă corporală mică și cu o capacitate digestivă ridicată, pentru a-și acoperi nevoile de hrană cu pășuni puțin abundente și sărace;

| — | animale cu o musculatură bine dezvoltată, potrivită pentru exercițiul fizic, cu o agilitate și o mobilitate crescute, pentru pășunatul pe suprafețe mari, dat fiind că trebuie să se deplaseze mai mulți kilometri pe zi pentru a se hrăni și a găsi apă; |
| --- | --- |

—

animale cu o musculatură bine dezvoltată, potrivită pentru exercițiul fizic, cu o agilitate și o mobilitate crescute, pentru pășunatul pe suprafețe mari, dat fiind că trebuie să se deplaseze mai mulți kilometri pe zi pentru a se hrăni și a găsi apă;

| — | animale foarte rustice, ceea ce le permite să reziste la condițiile de climă extremă din aria geografică, atât vara, cât și iarna. |
| --- | --- |

—

animale foarte rustice, ceea ce le permite să reziste la condițiile de climă extremă din aria geografică, atât vara, cât și iarna.

Genetica acestui tip de animal și exercițiul muscular intens pe care îl practică în fiecare zi au ca rezultat o masă musculară cu fibre mai fine decât cele care se regăsesc în mod obișnuit în carnea de vită, ceea ce face carnea mai puțin fibroasă.

Gradul de acoperire cu grăsime al carcasei este legat de sistemul de exploatare și de gradul înalt de rusticitate și de precocitate în dezvoltarea acestor animale. Aceste animale sunt în continuă mișcare, fapt care împiedică acumularea de grăsime în exces în anumite zone, astfel încât se mișcă mai eficient pe distanțe lungi pentru a găsi hrană. Atunci când hrana este abundentă, animalele pot acumula rezerve, grăsimea infiltrându-se la nivel intramuscular, fără însă a le afecta agilitatea. Toate aceste elemente contribuie la obținerea unei cărni în care grăsimea este bine distribuită și nu formează acumulări, având o culoare care variază de la alb la galben sau crem, în funcție de vârsta la sacrificare.

Respectarea ciclului natural de alăptare, dat fiind că aceste animale sunt înțărcate mai târziu decât de obicei, și faptul că vițeii rămân în permanență lângă mamele lor în dehesa au ca rezultat faptul că vițeii încep să își completeze dieta pe bază de lapte matern cu resurse din dehesa, în principal cu pășunile de primăvară, care conțin o cantitate mai mare de pigmenți (clorofilă și carotinoide), care îi dau cărnii luciul și culoarea specifice. Acești factori, alături de componenta rasială de bază, care prezintă în mod genetic o carne mai roșie, au ca rezultat o carne cu o culoare mai intensă și mai lucioasă, variind de la roz la roșu purpuriu.

Creșterea șeptelului de bovine și consumul cărnii acestuia au o legătură strânsă cu această regiune unde, deja în secolul al XV-lea, „Carne de Salamanca” era folosită pentru a plăti renta feudală, având în vedere notorietatea și renumele ei.

Începând cu mijlocul secolului al XX-lea, a devenit un obicei ca măcelarii și restaurantele din zonă să afișeze cu mândrie, în vitrine, respectiv în meniuri, faptul că au „Carne de Salamanca”, pentru a le arăta clienților că au cele mai bune cărnuri din regiune, care sunt foarte apreciate și cerute de către consumatori.

Numeroase sunt documentele care confirmă recunoașterea și preferința consumatorilor pentru „Carne de Salamanca”, de exemplu: Luis Carandell, în introducerea la cartea sa „Vivir en Madrid” (1967), scrie următoarele: „M-am născut în Barcelona în 1929 și m-am născut a doua oară în Madrid în 1947 [...]. Un oraș în care legumele erau aduse din Valencia, peștele din Bilbao, carnea din Salamanca, vinul din la Mancha și țesăturile din Catalonia”.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://www.itacyl.es/opencms_wf/opencms/informacion_al_ciudadano/calidad_alimentaria/4_condiciones_DOP/index.html

---

(*1)  
  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare.

---

| 17.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/22

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/69 AL COMISIEI

din 16 ianuarie 2018

privind anularea înregistrării indicației geografice protejate „Carne de Morucha de Salamanca” (IGP)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 54 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (2) prevede că procedura stabilită la articolele 49-52 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 se aplică mutatis mutandis anulării unei înregistrări, astfel cum se menționează la articolul 54 alineatul (1) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (2) prevede că procedura stabilită la articolele 49-52 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 se aplică mutatis mutandis anulării unei înregistrări, astfel cum se menționează la articolul 54 alineatul (1) din regulamentul respectiv.

| (2) | Conform articolului 50 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 coroborat cu articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei, cererea Spaniei de anulare a înregistrării indicației geografice protejate (IGP) „Carne de Morucha de Salamanca” a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). |
| --- | --- |

(2)

Conform articolului 50 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 coroborat cu articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei, cererea Spaniei de anulare a înregistrării indicației geografice protejate (IGP) „Carne de Morucha de Salamanca” a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3).

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Carne de Morucha de Salamanca” (IGP) ar trebui, prin urmare, să fie anulată din Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate. |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Carne de Morucha de Salamanca” (IGP) ar trebui, prin urmare, să fie anulată din Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate.

| (4) | În conformitate cu articolul 54 alineatul (1) ultimul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, aceste anulări se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 57 alineatul (2) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 54 alineatul (1) ultimul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, aceste anulări se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 57 alineatul (2) din regulamentul respectiv.

| (5) | Măsura prevăzută în prezentul regulament este conformă cu avizul Comitetului pentru politica în domeniul calității produselor agricole, |
| --- | --- |

(5)

Măsura prevăzută în prezentul regulament este conformă cu avizul Comitetului pentru politica în domeniul calității produselor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se anulează înregistrarea denumirii „Carne de Morucha de Salamanca” (IGP).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei din 18 decembrie 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la stabilirea simbolurilor Uniunii pentru denumirile de origine protejate, indicațiile geografice protejate și specialitățile tradiționale garantate și cu privire la anumite norme privind sursele, anumite norme procedurale și anumite norme tranzitorii suplimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 17).

2

(3)  
  JO C 201, 24.6.2017, p. 5.

3

---

| 17.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/24

---

REGULAMENTUL (UE) 2018/70 AL COMISIEI

din 16 ianuarie 2018

de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime pentru reziduurile de ametoctradin, clorpirifos-metil, ciproconazol, difenoconazol, fluazinam, flutriafol, prohexadionă și clorură de sodiu din sau de pe anumite produse

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (1), în special articolul 5 alineatul (1) și articolul 14 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Limitele maxime pentru reziduurile (LMR) de fluazinam, flutriafol și prohexadionă au fost stabilite în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005. LMR-urile pentru clorpirifos-metil au fost stabilite în anexa II și în partea B din anexa III la regulamentul respectiv. LMR-urile pentru ametoctradin, ciproconazol și difenoconazol au fost stabilite în partea A din anexa III la regulamentul respectiv. Pentru clorura de sodiu nu au fost stabilite LMR-uri specifice, iar această substanță nu a fost inclusă în anexa IV la regulamentul respectiv, astfel încât se aplică valoarea implicită de 0,01 mg/kg prevăzută la articolul 18 alineatul (1) litera (b) al acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Limitele maxime pentru reziduurile (LMR) de fluazinam, flutriafol și prohexadionă au fost stabilite în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005. LMR-urile pentru clorpirifos-metil au fost stabilite în anexa II și în partea B din anexa III la regulamentul respectiv. LMR-urile pentru ametoctradin, ciproconazol și difenoconazol au fost stabilite în partea A din anexa III la regulamentul respectiv. Pentru clorura de sodiu nu au fost stabilite LMR-uri specifice, iar această substanță nu a fost inclusă în anexa IV la regulamentul respectiv, astfel încât se aplică valoarea implicită de 0,01 mg/kg prevăzută la articolul 18 alineatul (1) litera (b) al acestuia.

| (2) | În contextul unei proceduri de autorizare a utilizării unui produs de protecție a plantelor care conține substanța activă ametoctradin pe „plante aromatice și flori comestibile”, a fost transmisă o cerere, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, vizând modificarea LMR-urilor existente. |
| --- | --- |

(2)

În contextul unei proceduri de autorizare a utilizării unui produs de protecție a plantelor care conține substanța activă ametoctradin pe „plante aromatice și flori comestibile”, a fost transmisă o cerere, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, vizând modificarea LMR-urilor existente.

| (3) | Pentru clorpirifos-metil, o astfel de cerere a fost transmisă pentru kaki și rodii. Pentru ciproconazol, o astfel de cerere a fost transmisă pentru semințele de limba-mielului. Pentru difenoconazol, o astfel de cerere a fost transmisă pentru caise, căpșuni, varză cu căpățână, „lăptuci și plante pentru salate”, sfeclă de pețiol și frunză, „plante aromatice și flori comestibile”, cardon, țelină, praz, rubarbă, leguminoase, orz și „condimente din rădăcini și rizomi”. Pentru fluzinam, o astfel de cerere a fost transmisă pentru ceapă, ceapă eșalotă și usturoi. Pentru prohexadionă, o astfel de cerere a fost transmisă pentru prune. |
| --- | --- |

(3)

Pentru clorpirifos-metil, o astfel de cerere a fost transmisă pentru kaki și rodii. Pentru ciproconazol, o astfel de cerere a fost transmisă pentru semințele de limba-mielului. Pentru difenoconazol, o astfel de cerere a fost transmisă pentru caise, căpșuni, varză cu căpățână, „lăptuci și plante pentru salate”, sfeclă de pețiol și frunză, „plante aromatice și flori comestibile”, cardon, țelină, praz, rubarbă, leguminoase, orz și „condimente din rădăcini și rizomi”. Pentru fluzinam, o astfel de cerere a fost transmisă pentru ceapă, ceapă eșalotă și usturoi. Pentru prohexadionă, o astfel de cerere a fost transmisă pentru prune.

| (4) | Pentru utilizarea substanței flutriafol pe hamei a fost transmisă o cerere în conformitate cu articolul 6 alineatele (2) și (4) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005. Solicitantul susține că utilizările autorizate ale substanței respective pe astfel de plante de cultură în Statele Unite ale Americii generează reziduuri care depășesc LMR prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 396/2005 și că este necesară stabilirea unei LMR mai înalte pentru a se evita barierele comerciale la importul plantei de cultură respective. |
| --- | --- |

(4)

Pentru utilizarea substanței flutriafol pe hamei a fost transmisă o cerere în conformitate cu articolul 6 alineatele (2) și (4) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005. Solicitantul susține că utilizările autorizate ale substanței respective pe astfel de plante de cultură în Statele Unite ale Americii generează reziduuri care depășesc LMR prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 396/2005 și că este necesară stabilirea unei LMR mai înalte pentru a se evita barierele comerciale la importul plantei de cultură respective.

| (5) | În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, respectivele cereri au fost evaluate de către statele membre în cauză, iar rapoartele de evaluare au fost înaintate Comisiei. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, respectivele cereri au fost evaluate de către statele membre în cauză, iar rapoartele de evaluare au fost înaintate Comisiei.

| (6) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, denumită în continuare „autoritatea”, a evaluat cererile și rapoartele de evaluare, analizând în special riscurile pentru consumatori și, în caz de relevanță, pentru animale, și a emis avize motivate privind LMR-urile propuse (2). Autoritatea a transmis respectivele avize solicitanților, Comisiei și statelor membre și le-a pus la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(6)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, denumită în continuare „autoritatea”, a evaluat cererile și rapoartele de evaluare, analizând în special riscurile pentru consumatori și, în caz de relevanță, pentru animale, și a emis avize motivate privind LMR-urile propuse (2). Autoritatea a transmis respectivele avize solicitanților, Comisiei și statelor membre și le-a pus la dispoziția publicului.

| (7) | Cu privire la ciproconazol, autoritatea a evaluat o cerere în vederea stabilirii unei LMR pentru semințele de rapiță și a emis un aviz motivat cu privire la LMR propusă (3). În conformitate cu orientările existente ale Uniunii privind extrapolarea LMR-urilor, este adecvat să se stabilească LMR pentru semințele de rapiță și pentru semințele de limba-mielului. |
| --- | --- |

(7)

Cu privire la ciproconazol, autoritatea a evaluat o cerere în vederea stabilirii unei LMR pentru semințele de rapiță și a emis un aviz motivat cu privire la LMR propusă (3). În conformitate cu orientările existente ale Uniunii privind extrapolarea LMR-urilor, este adecvat să se stabilească LMR pentru semințele de rapiță și pentru semințele de limba-mielului.

| (8) | Referitor la toate celelalte cereri, autoritatea a concluzionat că toate cerințele privind datele au fost îndeplinite și că modificările LMR-urilor solicitate de către solicitanți erau acceptabile în ceea ce privește siguranța consumatorilor pe baza unei evaluări a expunerii consumatorilor în cazul a 27 de grupuri specifice de consumatori din Europa. Ea a ținut seama de cele mai recente informații privind proprietățile toxicologice ale substanțelor. Nici expunerea pe toată durata vieții la aceste substanțe prin consumul tuturor alimentelor care le-ar putea conține, nici expunerea pe termen scurt ca urmare a unui consum mare de produse relevante nu au indicat existența unui risc de depășire a aportului zilnic acceptabil sau a dozei de referință acute. |
| --- | --- |

(8)

Referitor la toate celelalte cereri, autoritatea a concluzionat că toate cerințele privind datele au fost îndeplinite și că modificările LMR-urilor solicitate de către solicitanți erau acceptabile în ceea ce privește siguranța consumatorilor pe baza unei evaluări a expunerii consumatorilor în cazul a 27 de grupuri specifice de consumatori din Europa. Ea a ținut seama de cele mai recente informații privind proprietățile toxicologice ale substanțelor. Nici expunerea pe toată durata vieții la aceste substanțe prin consumul tuturor alimentelor care le-ar putea conține, nici expunerea pe termen scurt ca urmare a unui consum mare de produse relevante nu au indicat existența unui risc de depășire a aportului zilnic acceptabil sau a dozei de referință acute.

| (9) | Clorura de sodiu este aprobată ca substanță de bază prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1529 al Comisiei (4). Condițiile de utilizare a respectivei substanțe nu sunt de natură să determine prezența de reziduuri în produsele alimentare sau în hrana pentru animale care ar putea reprezenta un risc pentru consumatori. Prin urmare, este adecvată includerea substanței respective în anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(9)

Clorura de sodiu este aprobată ca substanță de bază prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1529 al Comisiei (4). Condițiile de utilizare a respectivei substanțe nu sunt de natură să determine prezența de reziduuri în produsele alimentare sau în hrana pentru animale care ar putea reprezenta un risc pentru consumatori. Prin urmare, este adecvată includerea substanței respective în anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

| (10) | Pe baza avizelor motivate ale autorității și ținând seama de factorii relevanți pentru subiectul luat în considerare, modificările adecvate ale LMR-urilor îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(10)

Pe baza avizelor motivate ale autorității și ținând seama de factorii relevanți pentru subiectul luat în considerare, modificările adecvate ale LMR-urilor îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

| (11) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 396/2005 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 396/2005 ar trebui modificat în consecință.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 70, 16.3.2005, p. 1.

1

(2)  Rapoarte științifice ale EFSA disponibile online: http://www.efsa.europa.eu:

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for ametoctradin in herbs and edible flowers (Aviz motivat privind modificarea limitelor maxime existente pentru reziduurile de ametoctradin în plante aromatice și flori comestibile). EFSA Journal 2017;15(6):4869 [p. 21.].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for ametoctradin in herbs and edible flowers

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for chlorpyrifos-methyl in kaki/Japanese persimmon and granate apple/pomegranate (Aviz motivat privind modificarea limitelor maxime existente pentru reziduurile de clorpirifos-metil în kaki/kaki japonez și rodii). EFSA Journal 2017;15(5):4838 [p. 24.].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for chlorpyrifos-methyl in kaki/Japanese persimmon and granate apple/pomegranate

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for difenoconazole in various crops (Aviz motivat privind modificarea limitelor maxime existente pentru reziduurile de difenoconazol în diverse plante de cultură). EFSA Journal 2017;15(7):4893 [p. 33.].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for difenoconazole in various crops

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fluazinam in onions, shallots and garlic (Aviz motivat privind modificarea limitelor maxime existente pentru reziduurile de fluazinam în ceapă, ceapa eșalotă și usturoi). EFSA Journal 2017;15(7):4904 [p. 22.].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fluazinam in onions, shallots and garlic

EFSA Journal

Reasoned opinion on the setting of import tolerance for flutriafol in hops (Aviz motivate privind stabilirea unei toleranțe la import pentru substanța flutriafol în hamei). EFSA Journal 2017;15(7):4875 [p. 22.].

Reasoned opinion on the setting of import tolerance for flutriafol in hops

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for prohexadione (considered variant prohexadione-calcium) in plums [Aviz motivat privind modificarea limitei maxime existente pentru reziduurile de prohexadionă (considerată ca variantă a substanței prohexadionă-calciu) în prune]. EFSA Journal 2017;15(6):4837 [p. 20.].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for prohexadione (considered variant prohexadione-calcium) in plums

EFSA Journal

(3)  
  Reasoned opinion on the modification of the existing MRLs for cyproconazole in rapeseed (Aviz motivat privind modificarea limitelor maxime existente pentru reziduurile de ciproconazol în semințele de rapiță). EFSA Journal 2011;9(5):2187 [p. 30.].

3

Reasoned opinion on the modification of the existing MRLs for cyproconazole in rapeseed

EFSA Journal

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1529 al Comisiei din 7 septembrie 2017 de aprobare a substanței de bază clorură de sodiu, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 232, 8.9.2017, p. 1).

4

---

ANEXĂ

Anexele II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 se modifică după cum urmează:

| 1. | În anexa II, coloanele pentru clorpirifos-metil, fluazinam, flutriafol și prohexadionă se înlocuiesc cu următorul text:

  „Reziduuri de pesticide și limite maxime pentru reziduuri (mg/kg)











  Număr de cod | Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR-uri (1) | Clorpirifos-metil (L) | Fluazinam (L) | Flutriafol | Prohexadionă [prohexadionă (acid) și sărurile acesteia, exprimate ca prohexadionă-calciu] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |
| 0100000 | FRUCTE PROASPETE sau CONGELATE; FRUCTE NUCIFERE | | | | |
| 0110000 | Fructe citrice | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0110010 | Grepfruturi | 0,05 (*1) | | | |
| 0110020 | Portocale | 0,5 | | | |
| 0110030 | Lămâi | 0,3 | | | |
| 0110040 | Lămâi verzi „lime” | 0,05 (*1) | | | |
| 0110050 | Mandarine | 1 | | | |
| 0110990 | Altele (2) | 0,05 (*1) | | | |
| 0120000 | Fructe nucifere | 0,05 (*1) | 0,01 (*1) | 0,02 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0120010 | Migdale | | | | |
| 0120020 | Nuci de Brazilia | | | | |
| 0120030 | Caju | | | | |
| 0120040 | Castane | | | | |
| 0120050 | Nuci de cocos | | | | |
| 0120060 | Alune | | | | |
| 0120070 | Nuci de Macadamia | | | | |
| 0120080 | Nuci de Pecan | | | | |
| 0120090 | Semințe de pin dulce | | | | |
| 0120100 | Fistic | | | | |
| 0120110 | Nuci comune | | | | |
| 0120990 | Altele (2) | | | | |
| 0130000 | Fructe sămânțoase | 0,5 | | 0,4 (+) | 0,1 |
| 0130010 | Mere | | 0,3 (+) | | |
| 0130020 | Pere | | 0,3 (+) | | |
| 0130030 | Gutui | | 0,01 (*1) | | |
| 0130040 | Moșmoni | (*2) | 0,01 (*1) | | |
| 0130050 | Moșmoni japonezi | (*2) | 0,01 (*1) | | |
| 0130990 | Altele (2) | | 0,01 (*1) | | |
| 0140000 | Fructe sâmburoase | | 0,01 (*1) | | |
| 0140010 | Caise | 0,05 (*1) | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0140020 | Cireșe (dulci) | 0,05 (*1) | | 1 | 0,4 |
| 0140030 | Piersici | 0,5 | | 0,6 | 0,01 (*1) |
| 0140040 | Prune | 0,05 (*1) | | 0,4 | 0,05 |
| 0140990 | Altele (2) | 0,05 (*1) | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0150000 | Bace și fructe mici | | | | |
| 0151000 | (a) | struguri |

1.

În anexa II, coloanele pentru clorpirifos-metil, fluazinam, flutriafol și prohexadionă se înlocuiesc cu următorul text:

„Reziduuri de pesticide și limite maxime pentru reziduuri (mg/kg)

Număr de cod

Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR-uri (1)

Clorpirifos-metil (L)

Fluazinam (L)

Flutriafol

Prohexadionă [prohexadionă (acid) și sărurile acesteia, exprimate ca prohexadionă-calciu]

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

0100000

FRUCTE PROASPETE sau CONGELATE; FRUCTE NUCIFERE

0110000

Fructe citrice

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0110010

Grepfruturi

0,05 (*1)

0110020

Portocale

0,5

0110030

Lămâi

0,3

0110040

Lămâi verzi „lime”

0,05 (*1)

0110050

Mandarine

1

0110990

Altele (2)

0,05 (*1)

0120000

Fructe nucifere

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0120010

Migdale

0120020

Nuci de Brazilia

0120030

Caju

0120040

Castane

0120050

Nuci de cocos

0120060

Alune

0120070

Nuci de Macadamia

0120080

Nuci de Pecan

0120090

Semințe de pin dulce

0120100

Fistic

0120110

Nuci comune

0120990

Altele (2)

0130000

Fructe sămânțoase

0,5

0,4 (+)

0,1

0130010

Mere

0,3 (+)

0130020

Pere

0,3 (+)

0130030

Gutui

0,01 (*1)

0130040

Moșmoni

(*2)

0,01 (*1)

0130050

Moșmoni japonezi

(*2)

0,01 (*1)

0130990

Altele (2)

0,01 (*1)

0140000

Fructe sâmburoase

0,01 (*1)

0140010

Caise

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0140020

Cireșe (dulci)

0,05 (*1)

1

0,4

0140030

Piersici

0,5

0,6

0,01 (*1)

0140040

Prune

0,05 (*1)

0,4

0,05

0140990

Altele (2)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0150000

Bace și fructe mici

0151000

(a)

0,2

0,01 (*1)

0151010

Struguri de masă

0,01 (*1) (+)

0,8

0151020

Struguri de vin

3 (+)

1,5 (+)

0152000

| (b) | căpșuni |
| --- | --- |

(b)

0,5

0,01 (*1)

1,5

0,15

0153000

| (c) | fructe de rug |
| --- | --- |

(c)

0,05 (*1)

0,01 (*1) (+)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0153010

Mure

0153020

Mure de câmp

0153030

Zmeură (galbenă și roșie)

0153990

Altele (2)

0154000

| (d) | alte bace și fructe mici |
| --- | --- |

(d)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0154010

Afine

3

0154020

Merișoare

0,01 (*1)

0154030

Coacăze (albe, negre și roșii)

0,01 (*1)

0154040

Agrișe (galbene, roșii și verzi)

0,01 (*1)

0154050

Măceșe

(*2)

0,01 (*1)

0154060

Dude (albe și negre)

(*2)

0,01 (*1)

0154070

Păducel spaniol

(*2)

0,01 (*1)

0154080

Boabe de soc

(*2)

0,01 (*1)

0154990

Altele (2)

0,01 (*1)

0160000

Fructe diverse cu

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161000

| (a) | coajă comestibilă |
| --- | --- |

(a)

0,01 (*1)

0161010

Curmale

0,05 (*1)

0161020

Smochine

0,05 (*1)

0161030

Măsline de masă

0,05 (*1)

0161040

Kumquat

0,05 (*1)

0161050

Carambola

(*2)

0161060

Kaki

(*2)

0161070

Prună de Java

(*2)

0161990

Altele (2)

0,05 (*1)

0162000

| (b) | coajă necomestibilă, mici |
| --- | --- |

(b)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0162010

Kiwi (galbeni, roșii, verzi)

0162020

Litchi

0162030

Fructele pasiunii/maracuja

0162040

Smochine indiene/limba soacrei

(*2)

0162050

Chrysophyllum cainito

(*2)

0162060

Plaqueminier/kaki de Virginia

(*2)

0162990

Altele (2)

0163000

| (c) | coajă necomestibilă, mari |
| --- | --- |

(c)

0163010

Avocado

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163020

Banane

0,05 (*1)

0,3

0163030

Mango

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163040

Papaia

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163050

Granate/rodii

0,3

0,01 (*1)

0163060

Cherimoya

(*2)

0,01 (*1)

0163070

Guave

(*2)

0,01 (*1)

0163080

Ananas

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163090

Fructele arborelui de pâine

(*2)

0,01 (*1)

0163100

Durian

(*2)

0,01 (*1)

0163110

Graviola

(*2)

0,01 (*1)

0163990

Altele (2)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0200000

LEGUME PROASPETE sau CONGELATE

0210000

Legume rădăcinoase și cu tuberculi

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0211000

| (a) | cartofi |
| --- | --- |

(a)

0,02

0,01 (*1)

0212000

| (b) | legume rădăcinoase și cu tuberculi tropicale |
| --- | --- |

(b)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0212010

Rădăcini de cassava/manioc

0212020

Cartofi dulci

0212030

Igname

0212040

Arorut

(*2)

0212990

Altele (2)

0213000

| (c) | alte legume rădăcinoase și cu tuberculi cu excepția sfeclei de zahăr |
| --- | --- |

(c)

0,01 (*1)

0213010

Sfecle

0,06 (+)

0213020

Morcovi

0,01 (*1)

0213030

Țeline de rădăcină

0,01 (*1)

0213040

Hrean

0,01 (*1)

0213050

Topinamburi

0,01 (*1)

0213060

Păstârnaci

0,01 (*1)

0213070

Rădăcina de pătrunjel/pătrunjel rădăcină

0,01 (*1)

0213080

Ridichi

0,01 (*1)

0213090

Barba-caprei

0,01 (*1)

0213100

Varză-nap/gulie furajeră

0,01 (*1)

0213110

Napi

0,01 (*1)

0213990

Altele (2)

0,01 (*1)

0220000

Legume bulboase

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0220010

Usturoi

0,06

0220020

Ceapă

0,06

0220030

Ceapă eșalotă

0,06

0220040

Ceapă de primăvară/ceapă verde și ceapă de tuns

0,01 (*1)

0220990

Altele (2)

0,01 (*1)

0230000

Legume fructoase

0,01 (*1)

0231000

| (a) | solanacee |
| --- | --- |

(a)

0,5

0231010

Tomate

0,3

0,8

0231020

Ardei dulci/gogoșari

0,01 (*1)

1

0231030

Pătlăgele vinete/vinete

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231040

Bame

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231990

Altele (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0232000

| (b) | cucurbitacee cu coajă comestibilă |
| --- | --- |

(b)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,15

0232010

Castraveți

0232020

Cornișoni

0232030

Dovlecei

0232990

Altele (2)

0233000

| (c) | cucurbitacee cu coajă necomestibilă |
| --- | --- |

(c)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0233010

Pepeni galbeni

0,2 (+)

0233020

Dovleci

0,01 (*1)

0233030

Pepeni verzi

0,2 (+)

0233990

Altele (2)

0,01 (*1)

0234000

| (d) | porumb dulce |
| --- | --- |

(d)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0239000

| (e) | alte legume fructoase |
| --- | --- |

(e)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0240000

Legume din familia Brassicaceae (cu excepția rădăcinilor și a culturilor de frunze tinere din familia Brassicaceae)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0241000

| (a) | varză cu inflorescență |
| --- | --- |

(a)

0241010

Broccoli

0241020

Conopidă

0241990

Altele (2)

0242000

| (b) | varză cu căpățână |
| --- | --- |

(b)

0242010

Varză de Bruxelles

0242020

Varză cu căpățână

0242990

Altele (2)

0243000

| (c) | brasicacee cu frunze |
| --- | --- |

(c)

0243010

Varză chinezească/petsai

0243020

Kale

0243990

Altele (2)

0244000

| (d) | gulii |
| --- | --- |

(d)

0250000

Legume cu frunze, plante aromatice și flori comestibile

0,05 (*1)

0251000

| (a) | lăptuci și plante pentru salate |
| --- | --- |

(a)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0251010

Salata mielului/fetică

0,01 (*1)

0251020

Lăptuci

1,5

0251030

Scarolă/cicoare cu frunze întregi

0,01 (*1)

0251040

Creson și alți germeni și lăstari

0,01 (*1)

0251050

Barbarea verna

(*2)

0,01 (*1)

0251060

Rucolă

0,01 (*1)

0251070

Muștar vânăt

(*2)

0,01 (*1)

0251080

Plante de cultură cu frunze tinere (inclusiv specii din familia Brassicaceae)

0,01 (*1)

0251990

Altele (2)

0,01 (*1)

0252000

| (b) | spanac și frunze similare |
| --- | --- |

(b)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0252010

Spanac

0252020

Iarbă-grasă

(*2)

0252030

Sfeclă de pețiol/frunze de sfeclă

0252990

Altele (2)

0253000

| (c) | frunze de viță-de-vie și specii similare |
| --- | --- |

(c)

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0254000

| (d) | năsturel |
| --- | --- |

(d)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0255000

| (e) | cicori witloof/andive |
| --- | --- |

(e)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0256000

| (f) | plante aromatice și flori comestibile |
| --- | --- |

(f)

0,05 (*1)

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0256010

Asmățui

0256020

Arpagic

0256030

Frunze de țelină

0256040

Pătrunjel

0256050

Salvie

(*2)

0256060

Rozmarin

(*2)

0256070

Cimbru

(*2)

0256080

Busuioc și flori comestibile

(*2)

0256090

Frunze de dafin

(*2)

0256100

Tarhon

(*2)

0256990

Altele (2)

0260000

Leguminoase

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0260010

Fasole (păstăi)

0260020

Fasole (boabe)

0260030

Mazăre (păstăi)

0260040

Mazăre (boabe)

0260050

Linte

0260990

Altele (2)

0270000

Legume cu tulpină

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0270010

Sparanghel

0270020

Cardon

0270030

Țelină

0270040

Fenicul de Florența

0270050

Anghinare

0270060

Praz

0270070

Rubarbă

0270080

Lăstari de bambus

(*2)

0270090

Miez de palmier

(*2)

0270990

Altele (2)

0280000

Ciuperci, mușchi și licheni

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0280010

Ciuperci de cultură

0280020

Ciuperci sălbatice

0280990

Mușchi și licheni

0290000

Alge și organisme procariote

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0300000

LEGUMINOASE

0,05 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0300010

Fasole

(+)

0300020

Linte

0300030

Mazăre

0300040

Lupin/boabe de lupin

0300990

Altele (2)

0400000

SEMINȚE ȘI FRUCTE OLEAGINOASE

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0401000

Semințe oleaginoase

0401010

Semințe de in

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401020

Arahide/alune de pământ

0,15

0,9

0401030

Semințe de mac

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401040

Semințe de susan

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401050

Semințe de floarea-soarelui

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401060

Semințe de rapiță

0,5

0,01 (*1)

0401070

Soia

0,4

0,01 (*1)

0401080

Semințe de muștar

0,5

0,01 (*1)

0401090

Semințe de bumbac

0,5

0,01 (*1)

0401100

Semințe de dovleac

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401110

Semințe de șofrănaș

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401120

Semințe de limba-mielului

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401130

Semințe de camelină

(*2)

0,5

0,01 (*1)

0401140

Semințe de cânepă

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401150

Ricin

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401990

Altele (2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0402000

Fructe oleaginoase

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0402010

Măsline pentru ulei

0402020

Sâmburi de palmier pentru ulei

(*2)

0402030

Fructe de palmier pentru ulei

(*2)

0402040

Capoc

(*2)

0402990

Altele (2)

0500000

CEREALE

3

0,02 (*1)

0500010

Orz

0,15

0,1

0500020

Hrișca și alte pseudocereale

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500030

Porumb

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500040

Mei comun

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500050

Ovăz

0,01 (*1)

0,1

0500060

Orez

1,5 (+)

0,02 (*1)

0500070

Secară

0,15

0,1

0500080

Sorg

1,5

0,02 (*1)

0500090

Grâu

0,15

0,1

0500990

Altele (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0600000

CEAIURI, CAFEA, INFUZII, CACAO ȘI ROȘCOVE

0,05 (*1)

0610000

Ceaiuri

0,1 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0620000

Boabe de cafea

(*2)

0,1 (*1)

0,15

0630000

Infuzii de

(*2)

0,05 (*1)

0631000

| (a) | flori |
| --- | --- |

(a)

(*2)

0,1 (*1)

0631010

Mușețel

(*2)

0631020

Hibiscus

(*2)

0631030

Trandafir

(*2)

0631040

Iasomie

(*2)

0631050

Tei pucios

(*2)

0631990

Altele (2)

(*2)

0632000

| (b) | frunze și plante aromatice |
| --- | --- |

(b)

(*2)

0,1 (*1)

0632010

Căpșun

(*2)

0632020

Rooibos

(*2)

0632030

Maté

(*2)

0632990

Altele (2)

(*2)

0633000

| (c) | rădăcini |
| --- | --- |

(c)

(*2)

3 (+)

0633010

Valeriană

(*2)

0633020

Ginseng

(*2)

0633990

Altele (2)

(*2)

0639000

| (d) | orice alte părți ale plantei |
| --- | --- |

(d)

(*2)

0,1 (*1)

0640000

Boabe de cacao

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0650000

Roșcove

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0700000

HAMEI

0,1 (*1)

0,1 (*1)

20

0,01 (*1)

0800000

CONDIMENTE

(*2)

0810000

Condimente din semințe

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0810010

Anason

(*2)

0810020

Chimen negru

(*2)

0810030

Țelină

(*2)

0810040

Coriandru

(*2)

0810050

Chimen

(*2)

0810060

Mărar

(*2)

0810070

Fenicul

(*2)

0810080

Schinduf

(*2)

0810090

Nucșoară

(*2)

0810990

Altele (2)

(*2)

0820000

Condimente din fructe

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0820010

Piper de Jamaica

(*2)

0820020

Piper Sichuan

(*2)

0820030

Chimen

(*2)

0820040

Cardamom

(*2)

0820050

Fructe de ienupăr

(*2)

0820060

Piper boabe (alb, negru și verde)

(*2)

0820070

Vanilie

(*2)

0820080

Tamarin

(*2)

0820990

Altele (2)

(*2)

0830000

Condimente din scoarță

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0830010

Scorțișoară

(*2)

0830990

Altele (2)

(*2)

0840000

Condimente din rădăcini sau rizomi

(*2)

0840010

Lemn-dulce

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840020

Ghimbir

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840030

Șofran de India/curcuma

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840040

Hrean

(*2)

(+)

(+)

(+)

0840990

Altele (2)

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850000

Condimente din muguri

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850010

Cuișoare

(*2)

0850020

Capere

(*2)

0850990

Altele (2)

(*2)

0860000

Condimente din pistiluri de flori

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0860010

Șofran

(*2)

0860990

Altele (2)

(*2)

0870000

Condimente din arile

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0870010

Mirodenie din coaja uscată a nucșoarei

(*2)

0870990

Altele (2)

(*2)

0900000

PLANTE UTILIZATE ÎN PRODUCȚIA ZAHĂRULUI

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0900010

Sfeclă de zahăr

(*2)

0,06

0900020

Trestie de zahăr

(*2)

0,01 (*1)

0900030

Rădăcini de cicoare

(*2)

0,01 (*1)

0900990

Altele (2)

(*2)

0,01 (*1)

1000000

PRODUSE DE ORIGINE ANIMALĂ - ANIMALE TERESTRE

1010000

Țesuturi provenind de la

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1011000

| (a) | porcine |
| --- | --- |

(a)

1011010

Mușchi

0,01 (*1)

1011020

Țesut gras

0,01 (*1)

1011030

Ficat

0,1 (+)

1011040

Rinichi

0,01 (*1)

1011050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,01 (*1)

1011990

Altele (2)

0,01 (*1)

1012000

| (b) | bovine |
| --- | --- |

(b)

1012010

Mușchi

0,01 (*1)

1012020

Țesut gras

0,01 (*1)

1012030

Ficat

0,3 (+)

1012040

Rinichi

0,01 (*1)

1012050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,01 (*1)

1012990

Altele (2)

0,01 (*1)

1013000

| (c) | ovine |
| --- | --- |

(c)

1013010

Mușchi

0,01 (*1)

1013020

Țesut gras

0,01 (*1)

1013030

Ficat

0,3 (+)

1013040

Rinichi

0,01 (*1)

1013050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,01 (*1)

1013990

Altele (2)

0,01 (*1)

1014000

| (d) | caprine |
| --- | --- |

(d)

1014010

Mușchi

0,01 (*1)

1014020

Țesut gras

0,01 (*1)

1014030

Ficat

0,3 (+)

1014040

Rinichi

0,01 (*1)

1014050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,01 (*1)

1014990

Altele (2)

0,01 (*1)

1015000

| (e) | ecvidee |
| --- | --- |

(e)

(*2)

1015010

Mușchi

(*2)

0,01 (*1)

1015020

Țesut gras

(*2)

0,01 (*1)

1015030

Ficat

(*2)

0,3 (+)

1015040

Rinichi

(*2)

0,01 (*1)

1015050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

(*2)

0,01 (*1)

1015990

Altele (2)

(*2)

0,01 (*1)

1016000

| (f) | păsări de curte |
| --- | --- |

(f)

1016010

Mușchi

0,01 (*1)

1016020

Țesut gras

0,01 (*1)

1016030

Ficat

0,03

1016040

Rinichi

0,03

1016050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,03

1016990

Altele (2)

0,01 (*1)

1017000

| (g) | alte animale terestre de crescătorie |
| --- | --- |

(g)

(*2)

1017010

Mușchi

(*2)

0,01 (*1)

1017020

Țesut gras

(*2)

0,01 (*1)

1017030

Ficat

(*2)

0,3 (+)

1017040

Rinichi

(*2)

0,01 (*1)

1017050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

(*2)

0,01 (*1)

1017990

Altele (2)

(*2)

0,01 (*1)

1020000

Lapte

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1020010

Bovine

1020020

Ovine

1020030

Caprine

1020040

Cai

1020990

Altele (2)

1030000

Ouă de păsări

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1030010

Găini

1030020

Rațe

(*2)

1030030

Gâște

(*2)

1030040

Prepelițe

(*2)

1030990

Altele (2)

(*2)

1040000

Miere și alte produse apicole

(*2)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

1050000

Amfibieni și reptile

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1060000

Animale nevertebrate terestre

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1070000

Animale vertebrate sălbatice terestre

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

| (L) | = | Liposolubil |
| --- | --- | --- |

(L)

=

Liposolubil

Fluazinam (L)

| (+) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la natura reziduurilor în produsele prelucrate. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 18 octombrie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.







  0130010 | Mere |
| --- | --- | --- |
| 0130020 | Pere |

(+)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la natura reziduurilor în produsele prelucrate. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 18 octombrie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.

0130010

Mere

0130020

Pere

| (+) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la trialurile privind reziduurile. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 18 octombrie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.







  0151010 | Struguri de masă |
| --- | --- | --- |

(+)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la trialurile privind reziduurile. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 18 octombrie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.

0151010

Struguri de masă

| (+) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la natura reziduurilor în produsele prelucrate. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 18 octombrie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.







  0151020 | Struguri de vin |
| --- | --- | --- |

(+)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la natura reziduurilor în produsele prelucrate. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 18 octombrie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.

0151020

Struguri de vin

| (+) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la trialurile privind reziduurile. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 18 octombrie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.







  0153000 | (c) | fructe de rug |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la trialurile privind reziduurile. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 18 octombrie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.

0153000

(c)

0153010

Mure

0153020

Mure de câmp

0153030

Zmeură (roșie și galbenă)

0300010

Fasole

| (+) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la metodele analitice. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 18 octombrie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.







  0633000 | (c) | rădăcini |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la metodele analitice. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 18 octombrie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.

0633000

(c)

0633010

Valeriană

0633020

Ginseng

| (+) | Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.







  0840040 | Hrean |
| --- | --- | --- |

(+)

Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

0840040

Hrean

Flutriafol

| (+) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la natura reziduurilor în produsele prelucrate. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 27 ianuarie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.







  0130000 | Fructe sămânțoase |
| --- | --- | --- |
| 0130010 | Mere |
| 0130020 | Pere |
| 0130030 | Gutui |
| 0130040 | Moșmoni |
| 0130050 | Moșmoni japonezi |
| 0130990 | Altele |
| 0151020 | Struguri de vin |

(+)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la natura reziduurilor în produsele prelucrate. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 27 ianuarie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.

0130000

Fructe sămânțoase

0130010

Mere

0130020

Pere

0130030

Gutui

0130040

Moșmoni

0130050

Moșmoni japonezi

0130990

Altele

0151020

Struguri de vin

| (+) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la trialurile privind reziduurile. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 27 ianuarie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.







  0213010 | Sfecle |
| --- | --- | --- |
| 0233010 | Pepeni galbeni |
| 0233030 | Pepeni verzi |
| 0500060 | Orez |

(+)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la trialurile privind reziduurile. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 27 ianuarie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.

0213010

Sfecle

0233010

Pepeni galbeni

0233030

Pepeni verzi

0500060

Orez

| (+) | Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.







  0840040 | Hrean |
| --- | --- | --- |

(+)

Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

0840040

Hrean

| (+) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la condițiile de depozitare ale eșantioanelor provenite de la studiile de hrănire. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 27 ianuarie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.







  1011030 | Ficat |
| --- | --- | --- |

(+)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la condițiile de depozitare ale eșantioanelor provenite de la studiile de hrănire. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 27 ianuarie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.

1011030

Ficat

| (+) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la metabolismul la rumegătoare și la condițiile de depozitare a eșantioanelor provenite de la studiile de hrănire. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 27 ianuarie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.







  1012030 | Ficat |
| --- | --- | --- |
| 1013030 | Ficat |
| 1014030 | Ficat |

(+)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la metabolismul la rumegătoare și la condițiile de depozitare a eșantioanelor provenite de la studiile de hrănire. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 27 ianuarie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.

1012030

Ficat

1013030

Ficat

1014030

Ficat

| (+) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la condițiile de depozitare ale eșantioanelor provenite de la studiile de hrănire. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 27 ianuarie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.







  1015030 | Ficat |
| --- | --- | --- |

(+)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la condițiile de depozitare ale eșantioanelor provenite de la studiile de hrănire. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 27 ianuarie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.

1015030

Ficat

| (+) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la metabolismul la rumegătoare și la condițiile de depozitare a eșantioanelor provenite de la studiile de hrănire. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 27 ianuarie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.







  1017030 | Ficat |
| --- | --- | --- |

(+)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a constatat indisponibilitatea unor informații referitoare la metabolismul la rumegătoare și la condițiile de depozitare a eșantioanelor provenite de la studiile de hrănire. La revizuirea LMR, Comisia va ține seama de informațiile menționate în prima teză, dacă sunt transmise până la 27 ianuarie 2018 sau, în cazul în care informațiile respective nu sunt transmise până la data specificată, de lipsa acestora.

1017030

Ficat

Prohexadionă [prohexadionă (acid) și sărurile acesteia, exprimate ca prohexadionă-calciu]

| (+) | Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.







  0840040 | Hrean” |
| --- | --- | --- |

(+)

Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

0840040

Hrean”

| 2. | Anexa III se modifică după cum urmează:






  (a) | în partea A, coloanele referitoare la ametoctradin, ciproconazol și difenoconazol se înlocuiesc cu următoarele:

  „Reziduuri de pesticide și limite maxime pentru reziduuri (mg/kg)










  Număr de cod | Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR-uri (2) | Ametoctradin (R) | Ciproconazol (L) | Difenoconazol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | FRUCTE PROASPETE sau CONGELATE; FRUCTE NUCIFERE | | | |
| 0110000 | Fructe citrice | 0,01 (*3) | 0,05 (*3) | 0,6 |
| 0110010 | Grepfruturi | | | |
| 0110020 | Portocale | | | |
| 0110030 | Lămâi | | | |
| 0110040 | Lămâi verzi „lime” | | | |
| 0110050 | Mandarine | | | |
| 0110990 | Altele (2) | | | |
| 0120000 | Fructe nucifere | 0,01 (*3) | 0,05 (*3) | 0,05 (*3) |
| 0120010 | Migdale | | | |
| 0120020 | Nuci de Brazilia | | | |
| 0120030 | Caju | | | |
| 0120040 | Castane | | | |
| 0120050 | Nuci de cocos | | | |
| 0120060 | Alune | | | |
| 0120070 | Nuci de Macadamia | | | |
| 0120080 | Nuci de Pecan | | | |
| 0120090 | Semințe de pin dulce | | | |
| 0120100 | Fistic | | | |
| 0120110 | Nuci comune | | | |
| 0120990 | Altele (2) | | | |
| 0130000 | Fructe sămânțoase | 0,01 (*3) | 0,1 | 0,8 |
| 0130010 | Mere | | | |
| 0130020 | Pere | | | |
| 0130030 | Gutui | | | |
| 0130040 | Moșmoni | | | |
| 0130050 | Moșmoni japonezi | | | |
| 0130990 | Altele (2) | | | |
| 0140000 | Fructe sâmburoase | 0,01 (*3) | | |
| 0140010 | Caise | | 0,1 | 0,7 |
| 0140020 | Cireșe (dulci) | | 0,1 | 0,3 |
| 0140030 | Piersici | | 0,1 | 0,5 |
| 0140040 | Prune | | 0,05 (*3) | 0,5 |
| 0140990 | Altele (2) | | 0,05 (*3) | 0,1 |
| 0150000 | Bace și fructe mici | | | |
| 0151000 | (a) | struguri |

2.

Anexa III se modifică după cum urmează:

(a)

în partea A, coloanele referitoare la ametoctradin, ciproconazol și difenoconazol se înlocuiesc cu următoarele:

„Reziduuri de pesticide și limite maxime pentru reziduuri (mg/kg)

Număr de cod

Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR-uri (2)

Ametoctradin (R)

Ciproconazol (L)

Difenoconazol

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

FRUCTE PROASPETE sau CONGELATE; FRUCTE NUCIFERE

0110000

Fructe citrice

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,6

0110010

Grepfruturi

0110020

Portocale

0110030

Lămâi

0110040

Lămâi verzi „lime”

0110050

Mandarine

0110990

Altele (2)

0120000

Fructe nucifere

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0120010

Migdale

0120020

Nuci de Brazilia

0120030

Caju

0120040

Castane

0120050

Nuci de cocos

0120060

Alune

0120070

Nuci de Macadamia

0120080

Nuci de Pecan

0120090

Semințe de pin dulce

0120100

Fistic

0120110

Nuci comune

0120990

Altele (2)

0130000

Fructe sămânțoase

0,01 (*3)

0,1

0,8

0130010

Mere

0130020

Pere

0130030

Gutui

0130040

Moșmoni

0130050

Moșmoni japonezi

0130990

Altele (2)

0140000

Fructe sâmburoase

0,01 (*3)

0140010

Caise

0,1

0,7

0140020

Cireșe (dulci)

0,1

0,3

0140030

Piersici

0,1

0,5

0140040

Prune

0,05 (*3)

0,5

0140990

Altele (2)

0,05 (*3)

0,1

0150000

Bace și fructe mici

0151000

(a)

6

0,2

3

0151010

Struguri de masă

0151020

Struguri de vin

0152000

| (b) | căpșuni |
| --- | --- |

(b)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0153000

| (c) | fructe de rug |
| --- | --- |

(c)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0153010

Mure

1,5

0153020

Mure de câmp

0,1

0153030

Zmeură (galbenă și roșie)

1,5

0153990

Altele (2)

0,1

0154000

| (d) | alte bace și fructe mici |
| --- | --- |

(d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0154010

Afine

0,1

0154020

Merișoare

0,1

0154030

Coacăze (albe, negre și roșii)

0,2

0154040

Agrișe (galbene, roșii și verzi)

0,1

0154050

Măceșe

0,1

0154060

Dude (albe și negre)

0,1

0154070

Păducel spaniol

0,8

0154080

Boabe de soc

0,1

0154990

Altele (2)

0,1

0160000

Fructe diverse cu

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0161000

| (a) | coajă comestibilă |
| --- | --- |

(a)

0161010

Curmale

0,1

0161020

Smochine

0,1

0161030

Măsline de masă

2

0161040

Kumquat

0,6

0161050

Carambola

0,1

0161060

Kaki

0,8

0161070

Prună de Java

0,1

0161990

Altele (2)

0,1

0162000

| (b) | coajă necomestibilă, mici |
| --- | --- |

(b)

0,1

0162010

Kiwi (galbeni, roșii, verzi)

0162020

Litchi

0162030

Fructele pasiunii/maracuja

0162040

Smochine indiene/limba soacrei

0162050

Chrysophyllum cainito

0162060

Plaqueminier/kaki de Virginia

0162990

Altele (2)

0163000

| (c) | coajă necomestibilă, mari |
| --- | --- |

(c)

0163010

Avocado

0,6

0163020

Banane

0,1

0163030

Mango

0,1

0163040

Papaia

0,2

0163050

Granate/rodii

0,1

0163060

Cherimoya

0,1

0163070

Guave

0,1

0163080

Ananas

0,1

0163090

Fructele arborelui de pâine

0,1

0163100

Durian

0,1

0163110

Graviola

0,1

0163990

Altele (2)

0,1

0200000

LEGUME PROASPETE sau CONGELATE

0210000

Legume rădăcinoase și cu tuberculi

0,05 (*3)

0211000

| (a) | cartofi |
| --- | --- |

(a)

0,05

0,1

0212000

| (b) | legume rădăcinoase și cu tuberculi tropicale |
| --- | --- |

(b)

0,05

0,1

0212010

Rădăcini de cassava/manioc

0212020

Cartofi dulci

0212030

Igname

0212040

Arorut

0212990

Altele (2)

0213000

| (c) | alte legume rădăcinoase și cu tuberculi cu excepția sfeclei de zahăr |
| --- | --- |

(c)

0,01 (*3)

0213010

Sfecle

0,4

0213020

Morcovi

0,4

0213030

Țeline de rădăcină

2

0213040

Hrean

0,4

0213050

Topinamburi

0,4

0213060

Păstârnaci

0,4

0213070

Rădăcina de pătrunjel/pătrunjel rădăcină

0,4

0213080

Ridichi

0,4

0213090

Barba-caprei

0,4

0213100

Varză-nap/gulie furajeră

0,4

0213110

Napi

0,4

0213990

Altele (2)

0,4

0220000

Legume bulboase

0,05 (*3)

0220010

Usturoi

1,5

0,5

0220020

Ceapă

1,5

0,5

0220030

Ceapă eșalotă

1,5

0,5

0220040

Ceapă de primăvară/ceapă verde și ceapă de tuns

5

9

0220990

Altele (2)

0,01 (*3)

0,5

0230000

Legume fructoase

0,05 (*3)

0231000

| (a) | solanacee |
| --- | --- |

(a)

0231010

Tomate

2

2

0231020

Ardei dulci/gogoșari

2

0,8

0231030

Pătlăgele vinete/vinete

1,5

0,6

0231040

Bame

1,5

0,05 (*3)

0231990

Altele (2)

1,5

0,05 (*3)

0232000

| (b) | cucurbitacee cu coajă comestibilă |
| --- | --- |

(b)

0,3

0232010

Castraveți

2

0232020

Cornișoni

3

0232030

Dovlecei

3

0232990

Altele (2)

3

0233000

| (c) | cucurbitacee cu coajă necomestibilă |
| --- | --- |

(c)

3

0,2

0233010

Pepeni galbeni

0233020

Dovleci

0233030

Pepeni verzi

0233990

Altele (2)

0234000

| (d) | porumb dulce |
| --- | --- |

(d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0239000

| (e) | alte legume fructoase |
| --- | --- |

(e)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0240000

Legume din familia Brassicaceae (cu excepția rădăcinilor și a culturilor de frunze tinere din familia Brassicaceae)

0,05 (*3)

0241000

| (a) | varză cu inflorescență |
| --- | --- |

(a)

0241010

Broccoli

6

1

0241020

Conopidă

0,01 (*3)

0,2

0241990

Altele (2)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0242000

| (b) | varză cu căpățână |
| --- | --- |

(b)

0,3

0242010

Varză de Bruxelles

0,01 (*3)

0242020

Varză cu căpățână

15

0242990

Altele (2)

0,01 (*3)

0243000

| (c) | brasicacee cu frunze |
| --- | --- |

(c)

2

0243010

Varză chinezească/petsai

60

0243020

Kale

0,01 (*3)

0243990

Altele (2)

0,01 (*3)

0244000

| (d) | gulii |
| --- | --- |

(d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0250000

Legume cu frunze, plante aromatice și flori comestibile

0251000

| (a) | lăptuci și plante pentru salate |
| --- | --- |

(a)

0251010

Salata mielului/fetică

50

5

7

0251020

Lăptuci

40

0,05 (*3)

4

0251030

Scarolă/cicoare cu frunze întregi

40

0,05 (*3)

0,8

0251040

Creson și alți germeni și lăstari

40

0,05 (*3)

4

0251050

Barbarea verna

40

0,05 (*3)

4

0251060

Rucolă

40

0,05 (*3)

2

0251070

Muștar vânăt

40

0,05 (*3)

4

0251080

Plante de cultură cu frunze tinere (inclusiv specii din familia Brassicaceae)

40

0,05 (*3)

4

0251990

Altele (2)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

4

0252000

| (b) | spanac și frunze similare |
| --- | --- |

(b)

60

0,05 (*3)

0252010

Spanac

2

0252020

Iarbă-grasă

2

0252030

Sfeclă de pețiol/frunze de sfeclă

4

0252990

Altele (2)

0,05 (*3)

0253000

| (c) | frunze de viță-de-vie și specii similare |
| --- | --- |

(c)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0254000

| (d) | năsturel |
| --- | --- |

(d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0255000

| (e) | cicori witloof/andive |
| --- | --- |

(e)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,08

0256000

| (f) | plante aromatice și flori comestibile |
| --- | --- |

(f)

20

0,05 (*3)

0256010

Asmățui

10

0256020

Arpagic

4

0256030

Frunze de țelină

10

0256040

Pătrunjel

10

0256050

Salvie

4

0256060

Rozmarin

4

0256070

Cimbru

4

0256080

Busuioc și flori comestibile

10

0256090

Frunze de dafin

4

0256100

Tarhon

4

0256990

Altele (2)

4

0260000

Leguminoase

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0260010

Fasole (păstăi)

1

0260020

Fasole (boabe)

1

0260030

Mazăre (păstăi)

1

0260040

Mazăre (boabe)

1

0260050

Linte

0,05 (*3)

0260990

Altele (2)

0,05 (*3)

0270000

Legume cu tulpină

0270010

Sparanghel

0,01 (*3)

0,1

0,05 (*3)

0270020

Cardon

0,01 (*3)

0,05 (*3)

7

0270030

Țelină

20

0,2

7

0270040

Fenicul de Florența

20

0,05 (*3)

5

0270050

Anghinare

0,01 (*3)

0,1

1

0270060

Praz

5

0,05 (*3)

0,6

0270070

Rubarbă

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0270080

Lăstari de bambus

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0270090

Miez de palmier

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0270990

Altele (2)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0280000

Ciuperci, mușchi și licheni

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0280010

Ciuperci de cultură

0280020

Ciuperci sălbatice

0280990

Mușchi și licheni

0290000

Alge și organisme procariote

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0300000

LEGUMINOASE

0,01 (*3)

0,08

0300010

Fasole

0,06

0300020

Linte

0,06

0300030

Mazăre

0,1

0300040

Lupin/boabe de lupin

0,06

0300990

Altele (2)

0,06

0400000

SEMINȚE ȘI FRUCTE OLEAGINOASE

0,01 (*3)

0401000

Semințe oleaginoase

0401010

Semințe de in

0,05 (*3)

0,2

0401020

Arahide/alune de pământ

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401030

Semințe de mac

0,4

0,05 (*3)

0401040

Semințe de susan

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401050

Semințe de floarea-soarelui

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401060

Semințe de rapiță

0,4

0,5

0401070

Soia

0,07

0,1

0401080

Semințe de muștar

0,4

0,2

0401090

Semințe de bumbac

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401100

Semințe de dovleac

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401110

Semințe de șofrănaș

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401120

Semințe de limba-mielului

0,4

0,05 (*3)

0401130

Semințe de camelină

0,4

0,05 (*3)

0401140

Semințe de cânepă

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401150

Ricin

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401990

Altele (2)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0402000

Fructe oleaginoase

0,05 (*3)

0402010

Măsline pentru ulei

2

0402020

Sâmburi de palmier pentru ulei

0,05 (*3)

0402030

Fructe de palmier pentru ulei

0,05 (*3)

0402040

Capoc

0,05 (*3)

0402990

Altele (2)

0,05 (*3)

0500000

CEREALE

0,01 (*3)

0500010

Orz

0,2

0,3

0500020

Hrișca și alte pseudocereale

0,1

0,05 (*3)

0500030

Porumb

0,1

0,05 (*3)

0500040

Mei comun

0,1

0,05 (*3)

0500050

Ovăz

0,2

0,05 (*3)

0500060

Orez

0,1

3

0500070

Secară

0,1

0,1

0500080

Sorg

0,1

0,05 (*3)

0500090

Grâu

0,1

0,1

0500990

Altele (2)

0,1

0,05 (*3)

0600000

CEAIURI, CAFEA, INFUZII, CACAO ȘI ROȘCOVE

0,01 (*3)

0610000

Ceaiuri

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0620000

Boabe de cafea

0,1

0,05 (*3)

0630000

Infuzii de

0,05 (*3)

20

0631000

| (a) | flori |
| --- | --- |

(a)

0631010

Mușețel

0631020

Hibiscus

0631030

Trandafir

0631040

Iasomie

0631050

Tei pucios

0631990

Altele (2)

0632000

| (b) | frunze și plante aromatice |
| --- | --- |

(b)

0632010

Căpșun

0632020

Rooibos

0632030

Maté

0632990

Altele (2)

0633000

| (c) | rădăcini |
| --- | --- |

(c)

0633010

Valeriană

0633020

Ginseng

0633990

Altele (2)

0639000

| (d) | orice alte părți ale plantei |
| --- | --- |

(d)

0640000

Boabe de cacao

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0650000

Roșcove

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0700000

HAMEI

100

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0800000

CONDIMENTE

0810000

Condimente din semințe

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0810010

Anason

0810020

Chimen negru

0810030

Țelină

0810040

Coriandru

0810050

Chimen

0810060

Mărar

0810070

Fenicul

0810080

Schinduf

0810090

Nucșoară

0810990

Altele (2)

0820000

Condimente din fructe

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0820010

Piper de Jamaica

0820020

Piper Sichuan

0820030

Chimen

0820040

Cardamom

0820050

Fructe de ienupăr

0820060

Piper boabe (alb, negru și verde)

0820070

Vanilie

0820080

Tamarin

0820990

Altele (2)

0830000

Condimente din scoarță

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0830010

Scorțișoară

0830990

Altele (2)

0840000

Condimente din rădăcini sau rizomi

0840010

Lemn-dulce

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840020

Ghimbir

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840030

Șofran de India/curcuma

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840040

Hrean

(+)

(+)

(+)

0840990

Altele (2)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0850000

Condimente din muguri

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0850010

Cuișoare

0850020

Capere

0850990

Altele (2)

0860000

Condimente din pistiluri de flori

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0860010

Șofran

0860990

Altele (2)

0870000

Condimente din arile

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0870010

Mirodenie din coaja uscată a nucșoarei

0870990

Altele (2)

0900000

PLANTE UTILIZATE ÎN PRODUCȚIA ZAHĂRULUI

0,01 (*3)

0900010

Sfeclă de zahăr

0,1

0,2

0900020

Trestie de zahăr

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0900030

Rădăcini de cicoare

0,05 (*3)

0,6

0900990

Altele (2)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1000000

PRODUSE DE ORIGINE ANIMALĂ - ANIMALE TERESTRE

1010000

Țesuturi provenind de la

0,03 (*3)

1011000

| (a) | porcine |
| --- | --- |

(a)

1011010

Mușchi

0,05 (*3)

0,05

1011020

Țesut gras

0,05 (*3)

0,05

1011030

Ficat

0,5

0,2

1011040

Rinichi

0,5

0,2

1011050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,5

0,2

1011990

Altele (2)

0,05 (*3)

0,1

1012000

| (b) | bovine |
| --- | --- |

(b)

1012010

Mușchi

0,05 (*3)

0,05

1012020

Țesut gras

0,05 (*3)

0,05

1012030

Ficat

0,5

0,2

1012040

Rinichi

0,5

0,2

1012050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,5

0,2

1012990

Altele (2)

0,05 (*3)

0,1

1013000

| (c) | ovine |
| --- | --- |

(c)

1013010

Mușchi

0,05 (*3)

0,05

1013020

Țesut gras

0,05 (*3)

0,05

1013030

Ficat

0,5

0,2

1013040

Rinichi

0,5

0,2

1013050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,5

0,2

1013990

Altele (2)

0,05 (*3)

0,1

1014000

| (d) | caprine |
| --- | --- |

(d)

1014010

Mușchi

0,05 (*3)

0,05

1014020

Țesut gras

0,05 (*3)

0,05

1014030

Ficat

0,5

0,2

1014040

Rinichi

0,5

0,2

1014050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,5

0,2

1014990

Altele (2)

0,05 (*3)

0,1

1015000

| (e) | ecvidee |
| --- | --- |

(e)

1015010

Mușchi

0,05 (*3)

0,05

1015020

Țesut gras

0,05 (*3)

0,05

1015030

Ficat

0,5

0,2

1015040

Rinichi

0,5

0,2

1015050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,5

0,2

1015990

Altele (2)

0,05 (*3)

0,1

1016000

| (f) | păsări de curte |
| --- | --- |

(f)

0,05 (*3)

0,1

1016010

Mușchi

1016020

Țesut gras

1016030

Ficat

1016040

Rinichi

1016050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1016990

Altele (2)

1017000

| (g) | alte animale terestre de crescătorie |
| --- | --- |

(g)

1017010

Mușchi

0,05 (*3)

0,1

1017020

Țesut gras

0,05 (*3)

0,1

1017030

Ficat

0,5

0,2

1017040

Rinichi

0,5

0,2

1017050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,5

0,2

1017990

Altele (2)

0,05 (*3)

0,1

1020000

Lapte

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,005 (*3)

1020010

Bovine

1020020

Ovine

1020030

Caprine

1020040

Cai

1020990

Altele (2)

1030000

Ouă de păsări

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1030010

Găini

1030020

Rațe

1030030

Gâște

1030040

Prepelițe

1030990

Altele (2)

1040000

Miere și alte produse apicole

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1050000

Amfibieni și reptile

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1060000

Animale nevertebrate terestre

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1070000

Animale vertebrate sălbatice terestre

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

| (L) | = | Liposolubil |
| --- | --- | --- |

(L)

=

Liposolubil

Ametoctradin (R)

| (R) | = | Definiția reziduurilor diferă pentru următoarele combinații pesticid-număr de cod:
  Ametoctradin - codul 1000000 , cu excepția 1040000 : Ametoctradin, metabolitul acid 4-(7-amino-5-etil [1,2,4]triazolo, [1,5-a]pirimidin-6-il) butanoic (M650F01) și metabolitul acid 6-(7-amino-5-etil [1,2,4]triazolo [1,5-a]pirimidin-6-il) hexanoic (M650F06), exprimați ca ametoctradin |
| --- | --- | --- |

(R)

=

Definiția reziduurilor diferă pentru următoarele combinații pesticid-număr de cod:

Ametoctradin - codul 1000000 , cu excepția 1040000 : Ametoctradin, metabolitul acid 4-(7-amino-5-etil [1,2,4]triazolo, [1,5-a]pirimidin-6-il) butanoic (M650F01) și metabolitul acid 6-(7-amino-5-etil [1,2,4]triazolo [1,5-a]pirimidin-6-il) hexanoic (M650F06), exprimați ca ametoctradin

| (+) | Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.







  0840040 | Hrean |
| --- | --- | --- |

(+)

Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

0840040

Hrean

Ciproconazol (L)

| (+) | Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.







  0840040 | Hrean |
| --- | --- | --- |

(+)

Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

0840040

Hrean

Difenoconazol

| (+) | Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.







  0840040 | Hrean” |
| --- | --- | --- |

(+)

Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

0840040

Hrean”

| (b) | în partea B, coloana pentru clorpirifos-metil se înlocuiește cu următorul text:

  „Reziduuri de pesticide și limite maxime pentru reziduuri (mg/kg)








  Număr de cod | Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR-uri (3) | Clorpirifos-metil (L) |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0130040 | Moșmoni | 0,5 |
| 0130050 | Moșmoni japonezi | 0,5 |
| 0154050 | Măceșe | 0,05 (*4) |
| 0154060 | Dude (albe și negre) | 0,05 (*4) |
| 0154070 | Păducel spaniol | 0,05 (*4) |
| 0154080 | Boabe de soc | 0,05 (*4) |
| 0161050 | Carambola | 0,05 (*4) |
| 0161060 | Kaki | 0,5 |
| 0161070 | Prună de Java | 0,05 (*4) |
| 0162040 | Smochine indiene/limba soacrei | 0,05 (*4) |
| 0162050 | Chrysophyllum cainito | 0,05 (*4) |
| 0162060 | Plaqueminier/kaki de Virginia | 0,05 (*4) |
| 0163060 | Cherimoya | 0,05 (*4) |
| 0163070 | Guave | 0,05 (*4) |
| 0163090 | Fructele arborelui de pâine | 0,05 (*4) |
| 0163100 | Durian | 0,05 (*4) |
| 0163110 | Graviola | 0,05 (*4) |
| 0212040 | Arorut | 0,05 (*4) |
| 0251050 | Barbarea verna | 0,05 (*4) |
| 0251070 | Muștar vânăt | 0,05 (*4) |
| 0252020 | Iarbă-grasă | 0,05 (*4) |
| 0253000 | (c) | frunze de viță-de-vie și specii similare |

(b)

în partea B, coloana pentru clorpirifos-metil se înlocuiește cu următorul text:

„Reziduuri de pesticide și limite maxime pentru reziduuri (mg/kg)

Număr de cod

Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR-uri (3)

Clorpirifos-metil (L)

(1)

(2)

(3)

0130040

Moșmoni

0,5

0130050

Moșmoni japonezi

0,5

0154050

Măceșe

0,05 (*4)

0154060

Dude (albe și negre)

0,05 (*4)

0154070

Păducel spaniol

0,05 (*4)

0154080

Boabe de soc

0,05 (*4)

0161050

Carambola

0,05 (*4)

0161060

Kaki

0,5

0161070

Prună de Java

0,05 (*4)

0162040

Smochine indiene/limba soacrei

0,05 (*4)

0162050

Chrysophyllum cainito

0,05 (*4)

0162060

Plaqueminier/kaki de Virginia

0,05 (*4)

0163060

Cherimoya

0,05 (*4)

0163070

Guave

0,05 (*4)

0163090

Fructele arborelui de pâine

0,05 (*4)

0163100

Durian

0,05 (*4)

0163110

Graviola

0,05 (*4)

0212040

Arorut

0,05 (*4)

0251050

Barbarea verna

0,05 (*4)

0251070

Muștar vânăt

0,05 (*4)

0252020

Iarbă-grasă

0,05 (*4)

0253000

(c)

0,05 (*4)

0256050

Salvie

0,05 (*4)

0256060

Rozmarin

0,05 (*4)

0256070

Cimbru

0,05 (*4)

0256080

Busuioc și flori comestibile

0,05 (*4)

0256090

Frunze de dafin

0,05 (*4)

0256100

Tarhon

0,05 (*4)

0270080

Lăstari de bambus

0,05 (*4)

0270090

Miez de palmier

0,05 (*4)

0290000

Alge și organisme procariote

0401110

Semințe de șofrănaș

0,05 (*4)

0401120

Semințe de limba-mielului

0,05 (*4)

0401130

Semințe de camelină

0,05 (*4)

0401150

Ricin

0,05 (*4)

0402020

Sâmburi de palmier pentru ulei

0,05 (*4)

0402030

Fructe de palmier pentru ulei

0,05 (*4)

0402040

Capoc

0,05 (*4)

0620000

Boabe de cafea

0,1 (*4)

0630000

Infuzii de

0631000

| (a) | flori |
| --- | --- |

(a)

0631010

Mușețel

0,2

0631020

Hibiscus

0,1 (*4)

0631030

Trandafir

0,1 (*4)

0631040

Iasomie

0,1 (*4)

0631050

Tei pucios

0,1 (*4)

0631990

Altele

0,1 (*4)

0632000

| (b) | frunze și plante aromatice |
| --- | --- |

(b)

0,1 (*4)

0632010

Căpșun

0,1 (*4)

0632020

Rooibos

0,1 (*4)

0632030

Maté

0,1 (*4)

0632990

Altele

0,1 (*4)

0633000

| (c) | rădăcini |
| --- | --- |

(c)

0,1 (*4)

0633010

Valeriană

0,1 (*4)

0633020

Ginseng

0,1 (*4)

0633990

Altele

0,1 (*4)

0639000

| (d) | orice alte părți ale plantei |
| --- | --- |

(d)

0,1 (*4)

0640000

Boabe de cacao

0,1 (*4)

0650000

Roșcove

0,1 (*4)

0800000

CONDIMENTE

0810000

Condimente din semințe

1

0810010

Anason

1

0810020

Chimen negru

1

0810030

Țelină

1

0810040

Coriandru

1

0810050

Chimen

1

0810060

Mărar

1

0810070

Fenicul

1

0810080

Schinduf

1

0810090

Nucșoară

1

0810990

Altele

1

0820000

Condimente din fructe

0,3

0820010

Piper de Jamaica

0,3

0820020

Piper Sichuan

0,3

0820030

Chimen

0,3

0820040

Cardamom

0,3

0820050

Fructe de ienupăr

0,3

0820060

Piper boabe (alb, negru și verde)

0,3

0820070

Vanilie

0,3

0820080

Tamarin

0,3

0820990

Altele

0,3

0830000

Condimente din scoarță

0,1 (*4)

0830010

Scorțișoară

0,1 (*4)

0830990

Altele

0,1 (*4)

0840000

Condimente din rădăcini sau rizomi

0840010

Lemn-dulce

5

0840020

Ghimbir

5

0840030

Șofran de India/curcuma

5

0840040

Hrean

(+)

0840990

Altele

5

0850000

Condimente din muguri

0,1 (*4)

0850010

Cuișoare

0,1 (*4)

0850020

Capere

0,1 (*4)

0850990

Altele

0,1 (*4)

0860000

Condimente din pistiluri de flori

0,1 (*4)

0860010

Șofran

0,1 (*4)

0860990

Altele

0,1 (*4)

0870000

Condimente din arile

0,1 (*4)

0870010

Mirodenie din coaja uscată a nucșoarei

0,1 (*4)

0870990

Altele

0,1 (*4)

0900000

PLANTE UTILIZATE ÎN PRODUCȚIA ZAHĂRULUI

0,05 (*4)

0900010

Sfeclă de zahăr

0,05 (*4)

0900020

Trestie de zahăr

0,05 (*4)

0900030

Rădăcini de cicoare

0,05 (*4)

0900990

Altele

0,05 (*4)

1015000

| (e) | ecvidee |
| --- | --- |

(e)

0,05 (*4)

1015010

Mușchi

0,05 (*4)

1015020

Țesut gras

0,05 (*4)

1015030

Ficat

0,05 (*4)

1015040

Rinichi

0,05 (*4)

1015050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,05 (*4)

1015990

Altele

0,05 (*4)

1017000

| (g) | alte animale terestre de crescătorie |
| --- | --- |

(g)

0,05 (*4)

1017010

Mușchi

0,05 (*4)

1017020

Țesut gras

0,05 (*4)

1017030

Ficat

0,05 (*4)

1017040

Rinichi

0,05 (*4)

1017050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,05 (*4)

1017990

Altele

0,05 (*4)

1030020

Rațe

0,01 (*4)

1030030

Gâște

0,01 (*4)

1030040

Prepelițe

0,01 (*4)

1030990

Altele

0,01 (*4)

1040000

Miere și alte produse apicole

1050000

Amfibieni și reptile

1060000

Animale nevertebrate terestre

1070000

Animale vertebrate sălbatice terestre

| (L) | = | Liposolubil |
| --- | --- | --- |

(L)

=

Liposolubil

Clorpirifos-metil (L)

| (+) | Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.







  0840040 | Hrean” |
| --- | --- | --- |

(+)

Limita maximă pentru reziduuri aplicabilă hreanului (Armoracia rusticana) din grupa condimente (cod 0840040 ) este cea stabilită pentru hrean (Armoracia rusticana) în categoria legume, grupa legume rădăcinoase și cu tuberculi (cod 0213040 ) având în vedere variațiile nivelurilor cauzate de prelucrare (uscare) în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

0840040

Hrean”

| 3. | În anexa IV, se introduce următoarea mențiune în ordine alfabetică: „clorură de sodiu”. |
| --- | --- |

3.

În anexa IV, se introduce următoarea mențiune în ordine alfabetică: „clorură de sodiu”.

---

(*1)  Limita de determinare analitică

(*2)  Combinația pesticid-cod pentru care se aplică LMR stabilită în anexa III partea B.

(1)  Pentru lista completă cu produse de origine vegetală și animală cărora li se aplică LMR-uri, vă rugăm să consultați anexa I.

(*3)  Limita de determinare analitică

(2)  Pentru lista completă cu produse de origine vegetală și animală cărora li se aplică LMR-uri, vă rugăm să consultați anexa I.

(*4)  Limita de determinare analitică

(3)  Pentru lista completă cu produse de origine vegetală și animală cărora li se aplică LMR-uri, vă rugăm să consultați anexa I.

---

DECIZII

| 17.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/53

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/71 A COMISIEI

din 12 decembrie 2017

de derogare, în ceea ce privește producerea și vânzarea angro de energie electrică în Țările de Jos, de la aplicarea Directivei 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ

[notificată cu numărul C(2017) 8339]

(Numai textul în limba neerlandeză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (1), în special articolul 35 alineatul (3),

având în vedere cererea transmisă prin e-mail la 30 ianuarie 2017 de DONG Energy A/S (DONG) (2), Eneco B.V. (Eneco) și N.V. Nuon Energy (Nuon) (denumite în continuare „solicitantele”),

după consultarea Comitetului consultativ pentru achiziții publice,

întrucât:

1.   FAPTELE

FAPTELE

| (1) | La 30 ianuarie 2017, DONG, Eneco și Nuon au transmis Comisiei, prin e-mail, o cerere formulată în temeiul articolului 35 din Directiva 2014/25/UE (denumită în continuare „cererea”). |
| --- | --- |

(1)

La 30 ianuarie 2017, DONG, Eneco și Nuon au transmis Comisiei, prin e-mail, o cerere formulată în temeiul articolului 35 din Directiva 2014/25/UE (denumită în continuare „cererea”).

| (2) | Cererea transmisă de DONG, Eneco și Nuon, care sunt considerate drept entități contractante în sensul articolului 4 din Directiva 2014/25/UE, vizează, astfel cum se descrie în cerere, „piața de producere și vânzare angro a energiei electrice”. |
| --- | --- |

(2)

Cererea transmisă de DONG, Eneco și Nuon, care sunt considerate drept entități contractante în sensul articolului 4 din Directiva 2014/25/UE, vizează, astfel cum se descrie în cerere, „piața de producere și vânzare angro a energiei electrice”.

| (3) | Solicitantele sunt „întreprinderi publice” în sensul directivei, deoarece sunt controlate în ultimă instanță de autorități naționale, regionale sau locale:






  (a) | DONG face parte din grupul DONG Energy. 50,4 % din acțiunile societății-mamă de cel mai înalt rang a DONG Energy sunt deținute în prezent de către Regatul Danemarcei, care deține controlul exclusiv. Până de curând, Regatul Danemarcei a deținut controlul în comun cu Goldman Sachs (3), însă, în cadrul unei oferte publice inițiale, care a avut loc la 9 iunie 2016, Regatul Danemarcei și-a redus participația de la 58,8 %, dar a dobândit controlul exclusiv asupra DONG. În conformitate cu un acord politic la care s-a ajuns cu majoritate de voturi în parlamentul danez, Regatul Danemarcei își va menține participația majoritară cel puțin până în 2020. |
| --- | --- | --- |

(3)

Solicitantele sunt „întreprinderi publice” în sensul directivei, deoarece sunt controlate în ultimă instanță de autorități naționale, regionale sau locale:

(a)

DONG face parte din grupul DONG Energy. 50,4 % din acțiunile societății-mamă de cel mai înalt rang a DONG Energy sunt deținute în prezent de către Regatul Danemarcei, care deține controlul exclusiv. Până de curând, Regatul Danemarcei a deținut controlul în comun cu Goldman Sachs (3), însă, în cadrul unei oferte publice inițiale, care a avut loc la 9 iunie 2016, Regatul Danemarcei și-a redus participația de la 58,8 %, dar a dobândit controlul exclusiv asupra DONG. În conformitate cu un acord politic la care s-a ajuns cu majoritate de voturi în parlamentul danez, Regatul Danemarcei își va menține participația majoritară cel puțin până în 2020.

3

| (b) | Eneco este controlată de către Eneco Holding B.V. Acțiunile Eneco Holding B.V. sunt deținute de către 53 de municipalități, localizate în mare parte în provinciile neerlandeze Olanda de Sud, Olanda de Nord, Utrecht și Frizia. |
| --- | --- |

(b)

Eneco este controlată de către Eneco Holding B.V. Acțiunile Eneco Holding B.V. sunt deținute de către 53 de municipalități, localizate în mare parte în provinciile neerlandeze Olanda de Sud, Olanda de Nord, Utrecht și Frizia.

| (c) | Acțiunile Nuon sunt deținute de către Vattenfall AB. Vattenfall AB este o societate necotată, deținută în proporție de 100 % de către statul suedez. |
| --- | --- |

(c)

Acțiunile Nuon sunt deținute de către Vattenfall AB. Vattenfall AB este o societate necotată, deținută în proporție de 100 % de către statul suedez.

| (4) | Întrucât cererea nu a fost însoțită de o poziție adoptată de o autoritate națională independentă în sensul articolului 35 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE, Comisia a informat autoritățile neerlandeze cu privire la cerere și a solicitat, de asemenea, informații suplimentare prin e-mailul din 24 martie 2017. Răspunsul la cererea de informații a fost transmis de autoritățile neerlandeze prin e-mail la 19 iunie 2017. Răspunsul a fost considerat incomplet și acest lucru a determinat Comisia să solicite clarificări suplimentare la 27 iulie 2017, pe care autoritățile neerlandeze le-au furnizat la 25 septembrie 2017. |
| --- | --- |

(4)

Întrucât cererea nu a fost însoțită de o poziție adoptată de o autoritate națională independentă în sensul articolului 35 alineatul (2) din Directiva 2014/25/UE, Comisia a informat autoritățile neerlandeze cu privire la cerere și a solicitat, de asemenea, informații suplimentare prin e-mailul din 24 martie 2017. Răspunsul la cererea de informații a fost transmis de autoritățile neerlandeze prin e-mail la 19 iunie 2017. Răspunsul a fost considerat incomplet și acest lucru a determinat Comisia să solicite clarificări suplimentare la 27 iulie 2017, pe care autoritățile neerlandeze le-au furnizat la 25 septembrie 2017.

| (5) | Dat fiind faptul că răspunsurile la cererea de informații nu au fost primite în termenul stabilit de Comisie, termenul-limită pentru luarea unei decizii a fost suspendat în perioada dintre expirarea termenului stabilit în cererea de informații (17 aprilie 2017) și primirea informațiilor complete (25 septembrie 2017), prin urmare, noul termen pentru adoptarea unei decizii a Comisiei a devenit 12 decembrie 2017. |
| --- | --- |

(5)

Dat fiind faptul că răspunsurile la cererea de informații nu au fost primite în termenul stabilit de Comisie, termenul-limită pentru luarea unei decizii a fost suspendat în perioada dintre expirarea termenului stabilit în cererea de informații (17 aprilie 2017) și primirea informațiilor complete (25 septembrie 2017), prin urmare, noul termen pentru adoptarea unei decizii a Comisiei a devenit 12 decembrie 2017.

2.   CADRUL JURIDIC

CADRUL JURIDIC

| (6) | Directiva 2014/25/UE se aplică atribuirii de contracte pentru desfășurarea de activități legate de producerea și vânzarea angro a energiei electrice, cu excepția cazului în care activitățile menționate fac obiectul unei derogări în temeiul articolului 34 din directiva respectivă. |
| --- | --- |

(6)

Directiva 2014/25/UE se aplică atribuirii de contracte pentru desfășurarea de activități legate de producerea și vânzarea angro a energiei electrice, cu excepția cazului în care activitățile menționate fac obiectul unei derogări în temeiul articolului 34 din directiva respectivă.

| (7) | Articolul 34 din Directiva 2014/25/UE prevede că acele contracte destinate să permită desfășurarea unei activități din domeniul de aplicare al directivei nu fac obiectul directivei în cazul în care, în statul membru în care este desfășurată, activitatea este expusă direct concurenței pe piețe la care accesul nu este restricționat. Expunerea directă la concurență se evaluează pe baza unor criterii obiective, ținându-se seama de caracteristicile specifice ale sectorului în cauză. |
| --- | --- |

(7)

Articolul 34 din Directiva 2014/25/UE prevede că acele contracte destinate să permită desfășurarea unei activități din domeniul de aplicare al directivei nu fac obiectul directivei în cazul în care, în statul membru în care este desfășurată, activitatea este expusă direct concurenței pe piețe la care accesul nu este restricționat. Expunerea directă la concurență se evaluează pe baza unor criterii obiective, ținându-se seama de caracteristicile specifice ale sectorului în cauză.

3.   EVALUAREA

EVALUAREA

3.1.   Accesul liber pe piață

Accesul liber pe piață

| (8) | Accesul este considerat nerestricționat în cazul în care statul membru a implementat și a pus în aplicare legislația Uniunii relevantă privind deschiderea totală sau parțială a unui anumit sector. Actele legislative în cauză sunt enumerate în anexa III la Directiva 2014/25/UE. În cazul sectorului energiei electrice, legislația la care se face trimitere este Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4). |
| --- | --- |

(8)

Accesul este considerat nerestricționat în cazul în care statul membru a implementat și a pus în aplicare legislația Uniunii relevantă privind deschiderea totală sau parțială a unui anumit sector. Actele legislative în cauză sunt enumerate în anexa III la Directiva 2014/25/UE. În cazul sectorului energiei electrice, legislația la care se face trimitere este Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4).

4

| (9) | Țările de Jos au transpus Directiva 2009/72/CE în legislația națională prin Legea neerlandeză privind energia electrică din 1998 (5) (Elektriciteitswet). În consecință, și în conformitate cu articolul 34 alineatul (1), este oportun ca accesul la piață să fie considerat nerestricționat pe întreg teritoriul Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

(9)

Țările de Jos au transpus Directiva 2009/72/CE în legislația națională prin Legea neerlandeză privind energia electrică din 1998 (5) (Elektriciteitswet). În consecință, și în conformitate cu articolul 34 alineatul (1), este oportun ca accesul la piață să fie considerat nerestricționat pe întreg teritoriul Țărilor de Jos.

5

Elektriciteitswet

3.2.   Expunerea directă la concurență

Expunerea directă la concurență

| (10) | Expunerea directă la concurență ar trebui evaluată pe baza mai multor indicatori, niciunul dintre aceștia nefiind decisiv în sine. În ceea ce privește piețele vizate de prezenta decizie, cota principalilor actori pe o anumită piață este un criteriu care ar trebui luat în considerare. Ținând seama de caracteristicile piețelor vizate, ar trebui luate în considerare, de asemenea, alte criterii suplimentare. |
| --- | --- |

(10)

Expunerea directă la concurență ar trebui evaluată pe baza mai multor indicatori, niciunul dintre aceștia nefiind decisiv în sine. În ceea ce privește piețele vizate de prezenta decizie, cota principalilor actori pe o anumită piață este un criteriu care ar trebui luat în considerare. Ținând seama de caracteristicile piețelor vizate, ar trebui luate în considerare, de asemenea, alte criterii suplimentare.

| (11) | Prezenta decizie nu aduce atingere aplicării normelor în materie de concurență și altor domenii ale dreptului Uniunii. În special, criteriile și metodologia utilizate pentru evaluarea expunerii directe la concurență în temeiul articolului 34 din Directiva 2014/25/UE nu sunt neapărat identice cu cele utilizate pentru efectuarea unei evaluări în temeiul articolului 101 sau al articolului 102 din tratat sau în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 (6). Acest punct a fost confirmat, de asemenea, de Tribunal într-o hotărâre recentă (7). |
| --- | --- |

(11)

Prezenta decizie nu aduce atingere aplicării normelor în materie de concurență și altor domenii ale dreptului Uniunii. În special, criteriile și metodologia utilizate pentru evaluarea expunerii directe la concurență în temeiul articolului 34 din Directiva 2014/25/UE nu sunt neapărat identice cu cele utilizate pentru efectuarea unei evaluări în temeiul articolului 101 sau al articolului 102 din tratat sau în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 (6). Acest punct a fost confirmat, de asemenea, de Tribunal într-o hotărâre recentă (7).

6

7

| (12) | Ar trebui să se rețină că scopul prezentei decizii este de a stabili dacă serviciile la care se referă cererea sunt expuse unui nivel de concurență (pe piețe la care accesul nu este restricționat în sensul articolului 34 din Directiva 2014/25/UE) care să asigure, chiar și în absența disciplinei impuse de normele detaliate privind achizițiile publice stabilite de Directiva 2014/25/UE, că achizițiile publice necesare pentru desfășurarea activităților respective vor fi efectuate în mod transparent și nediscriminatoriu, pe baza unor criterii care să permită cumpărătorilor să identifice soluția cea mai avantajoasă, în ansamblu, din punct de vedere economic. În acest context, este important să se rețină că, pe piața vizată, nu toți actorii de pe piață sunt supuși normelor privind achizițiile publice (8). Prin urmare, societățile care nu sunt supuse normelor menționate, atunci când acționează pe piețele respective, au posibilitatea să exercite presiune concurențială asupra actorilor de pe piață care sunt supuși normelor privind achizițiile publice. |
| --- | --- |

(12)

Ar trebui să se rețină că scopul prezentei decizii este de a stabili dacă serviciile la care se referă cererea sunt expuse unui nivel de concurență (pe piețe la care accesul nu este restricționat în sensul articolului 34 din Directiva 2014/25/UE) care să asigure, chiar și în absența disciplinei impuse de normele detaliate privind achizițiile publice stabilite de Directiva 2014/25/UE, că achizițiile publice necesare pentru desfășurarea activităților respective vor fi efectuate în mod transparent și nediscriminatoriu, pe baza unor criterii care să permită cumpărătorilor să identifice soluția cea mai avantajoasă, în ansamblu, din punct de vedere economic. În acest context, este important să se rețină că, pe piața vizată, nu toți actorii de pe piață sunt supuși normelor privind achizițiile publice (8). Prin urmare, societățile care nu sunt supuse normelor menționate, atunci când acționează pe piețele respective, au posibilitatea să exercite presiune concurențială asupra actorilor de pe piață care sunt supuși normelor privind achizițiile publice.

8

3.2.1.   Definirea pieței produsului

Definirea pieței produsului

| (13) | În conformitate cu cazul precedent al Comisiei, COMP M.4110 E.ON – ENDESA, din 25 aprilie 2006 (9), următoarele piețe relevante ale produsului se pot distinge în sectorul energiei electrice: (i) producerea și vânzarea angro; (ii) transportul; (iii) distribuția; și (iv) vânzarea cu amănuntul. Deși unele dintre aceste piețe pot fi subdivizate în continuare, până în prezent, practica anterioară a Comisiei (10) a respins distincția dintre piața de producere a energiei electrice și piața vânzării angro a energiei electrice, deoarece producerea energiei electrice în sine reprezintă doar un prim pas în lanțul valoric, însă volumele de energie electrică produse sunt comercializate prin intermediul pieței angro. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu cazul precedent al Comisiei, COMP M.4110 E.ON – ENDESA, din 25 aprilie 2006 (9), următoarele piețe relevante ale produsului se pot distinge în sectorul energiei electrice: (i) producerea și vânzarea angro; (ii) transportul; (iii) distribuția; și (iv) vânzarea cu amănuntul. Deși unele dintre aceste piețe pot fi subdivizate în continuare, până în prezent, practica anterioară a Comisiei (10) a respins distincția dintre piața de producere a energiei electrice și piața vânzării angro a energiei electrice, deoarece producerea energiei electrice în sine reprezintă doar un prim pas în lanțul valoric, însă volumele de energie electrică produse sunt comercializate prin intermediul pieței angro.

9

10

| (14) | Cererea formulată de DONG, Eneco și Nuon se referă la producerea și vânzarea angro a energiei electrice. |
| --- | --- |

(14)

Cererea formulată de DONG, Eneco și Nuon se referă la producerea și vânzarea angro a energiei electrice.

| (15) | Autoritatea pentru Consumatori și Piețe din Țările de Jos (Autoriteit Consument & Markt – ACM) a considerat că piața de producere și vânzare angro a energiei electrice include producerea energiei atât din surse convenționale, cât și din surse regenerabile (11). În acest caz, ACM a constatat că energia eoliană face parte din piața de vânzare angro și producere a energiei electrice (12). Aceasta a adăugat că energia electrică produsă de vânt se comercializează pe aceleași piețe ca energia electrică obținută din alte surse (13). Prin urmare, ACM a decis să nu facă o evaluare separată în ceea ce privește vânzarea angro a energiei eoliene. |
| --- | --- |

(15)

Autoritatea pentru Consumatori și Piețe din Țările de Jos (Autoriteit Consument & Markt – ACM) a considerat că piața de producere și vânzare angro a energiei electrice include producerea energiei atât din surse convenționale, cât și din surse regenerabile (11). În acest caz, ACM a constatat că energia eoliană face parte din piața de vânzare angro și producere a energiei electrice (12). Aceasta a adăugat că energia electrică produsă de vânt se comercializează pe aceleași piețe ca energia electrică obținută din alte surse (13). Prin urmare, ACM a decis să nu facă o evaluare separată în ceea ce privește vânzarea angro a energiei eoliene.

Autoriteit Consument & Markt

11

12

13

| (16) | Solicitantele consideră că situația energiei electrice din surse regenerabile din Țările de Jos este diferită de situația din Germania și, respectiv, din Italia. Potrivit solicitantelor, energia electrică din surse regenerabile în Țările de Jos este supusă forțelor pieței și, prin urmare, este interschimbabilă cu energia electrică din surse convenționale. În acest sens, solicitantele consideră că toate societățile din domeniul energiei active în Țările de Jos au o societate comercială. Activitățile de tranzacționare ale societăților comerciale sunt utilizate pentru a obține energie electrică din producția proprie și de pe piață, astfel încât acestea să își îndeplinească obligațiile față de clienții lor de pe piața cu amănuntul. În acest portofoliu de tranzacționare, energia electrică din surse regenerabile este complet interschimbabilă cu energia electrică din surse convenționale. În cazul în care societățile comerciale obțin energie electrică de pe piață, acestea achiziționează energie electrică la bursa de energie electrică, dar și prin încheierea de acorduri bilaterale, cum ar fi contractele de achiziție de energie electrică. Societățile comerciale încheie contracte de achiziție de energie electrică cu producătorii de energie electrică din surse convenționale, precum și cu producătorii de energie electrică din surse regenerabile. Societățile comerciale ale societăților din domeniul energiei concurează în ceea ce privește vânzarea contractelor de achiziție de energie electrică cu producătorii de energie electrică din surse regenerabile, care vând energie electrică participanților la piață. Operatorul sistemului de transport (OST) nu achiziționează energie din surse regenerabile. Prin urmare, potrivit solicitantelor, producția de energie electrică din surse regenerabile este supusă într-adevăr forțelor pieței, ceea ce înseamnă că nu este necesar să se respecte normele europene privind achizițiile publice. |
| --- | --- |

(16)

Solicitantele consideră că situația energiei electrice din surse regenerabile din Țările de Jos este diferită de situația din Germania și, respectiv, din Italia. Potrivit solicitantelor, energia electrică din surse regenerabile în Țările de Jos este supusă forțelor pieței și, prin urmare, este interschimbabilă cu energia electrică din surse convenționale. În acest sens, solicitantele consideră că toate societățile din domeniul energiei active în Țările de Jos au o societate comercială. Activitățile de tranzacționare ale societăților comerciale sunt utilizate pentru a obține energie electrică din producția proprie și de pe piață, astfel încât acestea să își îndeplinească obligațiile față de clienții lor de pe piața cu amănuntul. În acest portofoliu de tranzacționare, energia electrică din surse regenerabile este complet interschimbabilă cu energia electrică din surse convenționale. În cazul în care societățile comerciale obțin energie electrică de pe piață, acestea achiziționează energie electrică la bursa de energie electrică, dar și prin încheierea de acorduri bilaterale, cum ar fi contractele de achiziție de energie electrică. Societățile comerciale încheie contracte de achiziție de energie electrică cu producătorii de energie electrică din surse convenționale, precum și cu producătorii de energie electrică din surse regenerabile. Societățile comerciale ale societăților din domeniul energiei concurează în ceea ce privește vânzarea contractelor de achiziție de energie electrică cu producătorii de energie electrică din surse regenerabile, care vând energie electrică participanților la piață. Operatorul sistemului de transport (OST) nu achiziționează energie din surse regenerabile. Prin urmare, potrivit solicitantelor, producția de energie electrică din surse regenerabile este supusă într-adevăr forțelor pieței, ceea ce înseamnă că nu este necesar să se respecte normele europene privind achizițiile publice.

| (17) | În opinia solicitantelor, cadrul juridic pentru producătorii de energie electrică din surse convenționale este similar cu cel pentru producătorii de energie electrică din surse regenerabile. Solicitantele consideră că singura diferență semnificativă este subvenția primită de producătorii de energie electrică din surse regenerabile, care este destinată să compenseze diferența dintre costul energiei electrice din surse regenerabile și prețul pieței. Sistemul de subvenționare care se aplică în Țările de Jos este cunoscut sub denumirea Stimulering Duurzame Energieproductie (SDE+). |
| --- | --- |

(17)

În opinia solicitantelor, cadrul juridic pentru producătorii de energie electrică din surse convenționale este similar cu cel pentru producătorii de energie electrică din surse regenerabile. Solicitantele consideră că singura diferență semnificativă este subvenția primită de producătorii de energie electrică din surse regenerabile, care este destinată să compenseze diferența dintre costul energiei electrice din surse regenerabile și prețul pieței. Sistemul de subvenționare care se aplică în Țările de Jos este cunoscut sub denumirea Stimulering Duurzame Energieproductie (SDE+).

Stimulering Duurzame Energieproductie

| (18) | În 2012, Comisia a emis decizii de derogare cu privire la piețele energiei electrice din Germania și Italia (14). În cazul Germaniei, Comisia a considerat că „producerea și comercializarea energiei electrice reglementate de Legea privind EEG” nu face parte din „piața pentru producerea și prima vânzare a energiei electrice din surse convenționale”, deoarece „EEG nu este în mod normal vândută direct pe piața angro, ci este mai întâi cumpărată de operatorii de sisteme de transport la un tarif stabilit prin lege”. În mod similar, în cazul Italiei, Comisia a considerat că piața pentru „producerea și vânzarea angro a energiei electrice din surse regenerabile” este separată de „piața pentru producerea și vânzarea angro a energiei electrice din surse convenționale”, deoarece „vânzarea energiei electrice din surse regenerabile care face obiectul mecanismelor CIP6 și FIT se face în mare parte prin intermediul operatorului de servicii energetice”. Principalele motive care au stat la baza acestei distincții făcute de Comisie au fost, în esență, vânzarea de către producătorii de energie electrică din surse regenerabile a producției lor către o entitate care nu operează pe piață (Operatorul sistemului de transport – OST în Germania și Gestore dei Servizi Energetici – GSE în Italia). Considerații suplimentare prezentate în aceste două cazuri precedente au fost: (i) alimentarea prioritară cu energie electrică din surse regenerabile; (ii) un tarif stabilit prin lege. Comisia a remarcat că, prin urmare, în Germania și Italia, producția din surse regenerabile nu a fost supusă forțelor pieței. |
| --- | --- |

(18)

În 2012, Comisia a emis decizii de derogare cu privire la piețele energiei electrice din Germania și Italia (14). În cazul Germaniei, Comisia a considerat că „producerea și comercializarea energiei electrice reglementate de Legea privind EEG” nu face parte din „piața pentru producerea și prima vânzare a energiei electrice din surse convenționale”, deoarece „EEG nu este în mod normal vândută direct pe piața angro, ci este mai întâi cumpărată de operatorii de sisteme de transport la un tarif stabilit prin lege”. În mod similar, în cazul Italiei, Comisia a considerat că piața pentru „producerea și vânzarea angro a energiei electrice din surse regenerabile” este separată de „piața pentru producerea și vânzarea angro a energiei electrice din surse convenționale”, deoarece „vânzarea energiei electrice din surse regenerabile care face obiectul mecanismelor CIP6 și FIT se face în mare parte prin intermediul operatorului de servicii energetice”. Principalele motive care au stat la baza acestei distincții făcute de Comisie au fost, în esență, vânzarea de către producătorii de energie electrică din surse regenerabile a producției lor către o entitate care nu operează pe piață (Operatorul sistemului de transport – OST în Germania și Gestore dei Servizi Energetici – GSE în Italia). Considerații suplimentare prezentate în aceste două cazuri precedente au fost: (i) alimentarea prioritară cu energie electrică din surse regenerabile; (ii) un tarif stabilit prin lege. Comisia a remarcat că, prin urmare, în Germania și Italia, producția din surse regenerabile nu a fost supusă forțelor pieței.

14

| (19) | În cazul de față, producătorii de energie electrică din surse regenerabile vând energia electrică pe care o produc direct pe piața angro, în concurență cu producătorii de energie electrică din surse convenționale. |
| --- | --- |

(19)

În cazul de față, producătorii de energie electrică din surse regenerabile vând energia electrică pe care o produc direct pe piața angro, în concurență cu producătorii de energie electrică din surse convenționale.

| (20) | În plus, Legea neerlandeză privind energia electrică nu impune să se acorde prioritate alimentării cu energie electrică din surse regenerabile. Accesul prioritar pentru energia din surse regenerabile este prevăzut în normele privind managementul congestiilor și se aplică numai în cazul unei congestii în rețea. Cu toate acestea, se remarcă faptul că în ultimii ani nu au existat probleme legate de managementul congestiilor în Țările de Jos. |
| --- | --- |

(20)

În plus, Legea neerlandeză privind energia electrică nu impune să se acorde prioritate alimentării cu energie electrică din surse regenerabile. Accesul prioritar pentru energia din surse regenerabile este prevăzut în normele privind managementul congestiilor și se aplică numai în cazul unei congestii în rețea. Cu toate acestea, se remarcă faptul că în ultimii ani nu au existat probleme legate de managementul congestiilor în Țările de Jos.

| (21) | Singurul element comun cu precedentele din Germania și Italia este legat de tariful fixat prin lege. Totuși, ar trebui menționat că chiar și acest element prezintă diferențe semnificative față de aceste două precedente. În acest sens, Comisia remarcă faptul că alocarea subvenției SDE+ este expusă concurenței printr-un proces de licitație care disciplinează comportamentul producătorilor de energie electrică din surse regenerabile în ceea ce privește politica lor în domeniul achizițiilor (15). Într-adevăr, în temeiul regimului de subvenționare SDE+, proiectele care implică diferite tehnologii în domeniul surselor regenerabile de energie trebuie să concureze pentru o sumă predeterminată acordată din fondurile disponibile. Concurența respectivă este neutră din punct de vedere tehnologic. Proiectele și/sau tehnologiile care prezintă oferta cu cel mai mic preț vor primi primele o subvenție, până când se epuizează fondurile disponibile pentru subvenționare. Așadar, sistemul neerlandez SDE+ încurajează ofertele competitive, în timp ce concurenții încearcă să își reducă la minimum costurile (de unde decurge și valoarea subvenției). |
| --- | --- |

(21)

Singurul element comun cu precedentele din Germania și Italia este legat de tariful fixat prin lege. Totuși, ar trebui menționat că chiar și acest element prezintă diferențe semnificative față de aceste două precedente. În acest sens, Comisia remarcă faptul că alocarea subvenției SDE+ este expusă concurenței printr-un proces de licitație care disciplinează comportamentul producătorilor de energie electrică din surse regenerabile în ceea ce privește politica lor în domeniul achizițiilor (15). Într-adevăr, în temeiul regimului de subvenționare SDE+, proiectele care implică diferite tehnologii în domeniul surselor regenerabile de energie trebuie să concureze pentru o sumă predeterminată acordată din fondurile disponibile. Concurența respectivă este neutră din punct de vedere tehnologic. Proiectele și/sau tehnologiile care prezintă oferta cu cel mai mic preț vor primi primele o subvenție, până când se epuizează fondurile disponibile pentru subvenționare. Așadar, sistemul neerlandez SDE+ încurajează ofertele competitive, în timp ce concurenții încearcă să își reducă la minimum costurile (de unde decurge și valoarea subvenției).

15

| (22) | Prin urmare, având în vedere considerațiile de mai sus, producătorii de energie electrică din surse regenerabile din Țările de Jos sunt supuși unor constrângeri concurențiale. |
| --- | --- |

(22)

Prin urmare, având în vedere considerațiile de mai sus, producătorii de energie electrică din surse regenerabile din Țările de Jos sunt supuși unor constrângeri concurențiale.

| (23) | Ținând cont de caracteristicile specifice de mai sus ale pieței neerlandeze a energiei electrice, în scopul evaluării condițiilor prevăzute la articolul 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE și fără a aduce atingere dreptului concurenței, piața relevantă a produsului este definită drept piața pentru producerea și vânzarea angro a energiei electrice atât din surse convenționale, cât și din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(23)

Ținând cont de caracteristicile specifice de mai sus ale pieței neerlandeze a energiei electrice, în scopul evaluării condițiilor prevăzute la articolul 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE și fără a aduce atingere dreptului concurenței, piața relevantă a produsului este definită drept piața pentru producerea și vânzarea angro a energiei electrice atât din surse convenționale, cât și din surse regenerabile.

3.2.2.   Definirea pieței geografice

Definirea pieței geografice

| (24) | Conform cererii, solicitarea se referă la activități care au loc pe teritoriul Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

(24)

Conform cererii, solicitarea se referă la activități care au loc pe teritoriul Țărilor de Jos.

| (25) | În decizia sa cu privire la cazul RWE/Essent (16), Comisia a considerat că domeniul de aplicare geografic al pieței a fost fie egal cu Germania și Țările de Jos (în afara orelor de vârf) și național (în orele de vârf), fie național (pentru toate orele) – și anume în funcție de diferențierea suplimentară, care s-a făcut între orele de vârf și intervalul din afara orelor de vârf (17). |
| --- | --- |

(25)

În decizia sa cu privire la cazul RWE/Essent (16), Comisia a considerat că domeniul de aplicare geografic al pieței a fost fie egal cu Germania și Țările de Jos (în afara orelor de vârf) și național (în orele de vârf), fie național (pentru toate orele) – și anume în funcție de diferențierea suplimentară, care s-a făcut între orele de vârf și intervalul din afara orelor de vârf (17).

RWE/Essent

16

17

| (26) | ACM a observat în cazul Nuon-Reliant că piața pentru producerea și vânzarea angro a energiei electrice este cel puțin națională în privința domeniului de aplicare (18). ACM a luat în considerare presiunea concurențială a importurilor. ACM a observat că piața geografică pentru intervalul din afara orelor de vârf acoperă cel puțin Țările de Jos și Germania (19). Totuși, ACM a remarcat că, în condițiile unei cereri ridicate, presiunea concurențială a importurilor a fost restricționată din cauza capacității limitate de interconectare. ACM a observat că există o corelație limitată între prețurile din Țările de Jos și cele din Germania. |
| --- | --- |

(26)

ACM a observat în cazul Nuon-Reliant că piața pentru producerea și vânzarea angro a energiei electrice este cel puțin națională în privința domeniului de aplicare (18). ACM a luat în considerare presiunea concurențială a importurilor. ACM a observat că piața geografică pentru intervalul din afara orelor de vârf acoperă cel puțin Țările de Jos și Germania (19). Totuși, ACM a remarcat că, în condițiile unei cereri ridicate, presiunea concurențială a importurilor a fost restricționată din cauza capacității limitate de interconectare. ACM a observat că există o corelație limitată între prețurile din Țările de Jos și cele din Germania.

Nuon-Reliant

18

19

| (27) | ACM a făcut referire la indicații conform cărora piața geografică ar putea depăși nivelul național și în timpul orelor de vârf. ACM a previzionat că acesta ar fi cazul dacă s-ar extinde capacitatea de import efectiv disponibilă la cel puțin 6 500 MW (20). Piața respectivă ar include, pe lângă Țările de Jos, și Germania sau Belgia. În plus, dacă ar exista o piață pentru „orele de vârf maxim” (chestiune pe care ACM a lăsat-o deschisă în cele din urmă) (21), piața geografică ar include cel puțin Țările de Jos și Germania în cazul în care capacitatea de import efectiv disponibilă ar fi extinsă la cel puțin 8 250 MW (22). |
| --- | --- |

(27)

ACM a făcut referire la indicații conform cărora piața geografică ar putea depăși nivelul național și în timpul orelor de vârf. ACM a previzionat că acesta ar fi cazul dacă s-ar extinde capacitatea de import efectiv disponibilă la cel puțin 6 500 MW (20). Piața respectivă ar include, pe lângă Țările de Jos, și Germania sau Belgia. În plus, dacă ar exista o piață pentru „orele de vârf maxim” (chestiune pe care ACM a lăsat-o deschisă în cele din urmă) (21), piața geografică ar include cel puțin Țările de Jos și Germania în cazul în care capacitatea de import efectiv disponibilă ar fi extinsă la cel puțin 8 250 MW (22).

20

21

22

| (28) | De la decizia în cazul Nuon/Essent, au existat diferite proiecte care au avut ca scop creșterea capacității de interconectare către și dinspre Țările de Jos. Cablul NorNed dintre Norvegia și Țările de Jos funcționează din 2008 cu o capacitate de 700 MW. Cablul BritNed dintre Regatul Unit și Țările de Jos funcționează din 2011 cu o capacitate de 1 000 MW. Alte câteva proiecte sunt în curs de realizare:








  Granița | Linie de interconexiune | Capacitate (MW) | Anul construcției |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Germania | Doetinchem-Wesel (nou) | 1 500 | 2016 (intrare în funcțiune în 2018) |
| Germania | Meeden-Diele (extindere) | 500 | 2018 |
| Danemarca | COBRA | 700 | 2019 |
| Belgia | Kreekrak-Zandvliet | 700-900 | 2021 |

(28)

De la decizia în cazul Nuon/Essent, au existat diferite proiecte care au avut ca scop creșterea capacității de interconectare către și dinspre Țările de Jos. Cablul NorNed dintre Norvegia și Țările de Jos funcționează din 2008 cu o capacitate de 700 MW. Cablul BritNed dintre Regatul Unit și Țările de Jos funcționează din 2011 cu o capacitate de 1 000 MW. Alte câteva proiecte sunt în curs de realizare:

Nuon/Essent

Granița

Linie de interconexiune

Capacitate (MW)

Anul construcției

Germania

Doetinchem-Wesel (nou)

1 500

2016 (intrare în funcțiune în 2018)

Germania

Meeden-Diele (extindere)

500

2018

Danemarca

COBRA

700

2019

Belgia

Kreekrak-Zandvliet

700-900

2021

| (29) | Este probabil ca creșterea semnificativă a capacității de interconectare dintre Țările de Jos și țările învecinate să fi avut un impact favorabil asupra concurenței pe piața neerlandeză a producției de energie electrică. |
| --- | --- |

(29)

Este probabil ca creșterea semnificativă a capacității de interconectare dintre Țările de Jos și țările învecinate să fi avut un impact favorabil asupra concurenței pe piața neerlandeză a producției de energie electrică.

| (30) | Comisia ia act de importanța crescândă a importurilor pe piața neerlandeză de producere și vânzare angro a energiei electrice și consideră că, în scopul evaluării condițiilor prevăzute la articolul 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE și fără a aduce atingere legislației în domeniul concurenței, piața de producere și vânzare angro a energiei electrice trebuie considerată ca fiind cel puțin națională în privința domeniului de aplicare. |
| --- | --- |

(30)

Comisia ia act de importanța crescândă a importurilor pe piața neerlandeză de producere și vânzare angro a energiei electrice și consideră că, în scopul evaluării condițiilor prevăzute la articolul 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE și fără a aduce atingere legislației în domeniul concurenței, piața de producere și vânzare angro a energiei electrice trebuie considerată ca fiind cel puțin națională în privința domeniului de aplicare.

3.2.3.   Analiza pieței

Analiza pieței

(a)   Cote de piață

Cote de piață

| (31) | În deciziile anterioare (23), Comisia a considerat că, în ceea ce privește piața de producție și de vânzare cu ridicata a energiei electrice, este relevantă cota cumulată de piață a celor mai mari trei întreprinderi. Totuși, dat fiind faptul că nu toți actorii de pe piață sunt supuși normelor privind achizițiile publice, analiza se concentrează pe poziția pe piață a actorilor individuali de pe piață care sunt supuși normelor privind achizițiile publice și pe constrângerile concurențiale impuse acestora. Alte măsuri de concentrare pot fi, de asemenea, considerate relevante. |
| --- | --- |

(31)

În deciziile anterioare (23), Comisia a considerat că, în ceea ce privește piața de producție și de vânzare cu ridicata a energiei electrice, este relevantă cota cumulată de piață a celor mai mari trei întreprinderi. Totuși, dat fiind faptul că nu toți actorii de pe piață sunt supuși normelor privind achizițiile publice, analiza se concentrează pe poziția pe piață a actorilor individuali de pe piață care sunt supuși normelor privind achizițiile publice și pe constrângerile concurențiale impuse acestora. Alte măsuri de concentrare pot fi, de asemenea, considerate relevante.

23

| (32) | Biroul Central de Statistică din Țările de Jos (Centraal Bureau voor de Statistiek, denumit în continuare CBS) a emis, în februarie 2015, un raport referitor la piața energiei electrice din Țările de Jos (24). Potrivit raportului, capacitatea instalată în Țările de Jos a fost de aproximativ 31,5 GW, din care 20,1 GW reprezenta capacitate instalată centralizată, iar 11,5 GW reprezenta capacitate instalată descentralizată. Producția centrală este definită ca fiind producția de energie electrică prin centrale termice sau nucleare care furnizează direct rețelei de înaltă tensiune. Toate celelalte moduri de producere a energiei electrice se numesc producție descentralizată, incluzând energia produsă prin instalații termice, energia eoliană, energia hidraulică și energia solară.

  Tabelul 1


  Capacitatea instalată (MW și numărul instalațiilor) în 2012, 2013 și 2014 | 2012 (MW) | 2012 (număr) | 2013 (MW) | 2013 (număr) | 2014 (MW) | 2014 (număr) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centralizată | 19 025 | 48 | 20 132 | 50 | 21 515 | 49 |
| Descentralizată | 10 905 | 6 405 | 11 408 | 6 451 | 11 799 | 6 445 |
| Total | 29 930 | 6 453 | 31 540 | 6 501 | 33 314 | 6 494 |
| (Sursa: CBS.) |

(32)

Biroul Central de Statistică din Țările de Jos (Centraal Bureau voor de Statistiek, denumit în continuare CBS) a emis, în februarie 2015, un raport referitor la piața energiei electrice din Țările de Jos (24). Potrivit raportului, capacitatea instalată în Țările de Jos a fost de aproximativ 31,5 GW, din care 20,1 GW reprezenta capacitate instalată centralizată, iar 11,5 GW reprezenta capacitate instalată descentralizată. Producția centrală este definită ca fiind producția de energie electrică prin centrale termice sau nucleare care furnizează direct rețelei de înaltă tensiune. Toate celelalte moduri de producere a energiei electrice se numesc producție descentralizată, incluzând energia produsă prin instalații termice, energia eoliană, energia hidraulică și energia solară.

Centraal Bureau voor de Statistiek

24

Tabelul 1

Tabelul 1

Capacitatea instalată (MW și numărul instalațiilor) în 2012, 2013 și 2014

Capacitatea instalată (MW și numărul instalațiilor) în 2012, 2013 și 2014

2012 (MW)

2012 (număr)

2013 (MW)

2013 (număr)

2014 (MW)

2014 (număr)

Centralizată

19 025

48

20 132

50

21 515

49

Descentralizată

10 905

6 405

11 408

6 451

11 799

6 445

Total

Total

29 930

29 930

6 453

6 453

31 540

31 540

6 501

6 501

33 314

33 314

6 494

6 494

(Sursa: CBS.)

Sursa:

| (33) | Solicitantele prezintă, de asemenea, propriile cifre de producție, inclusiv defalcarea între producția din surse convenționale și cea din surse regenerabile. Tabelul arată că producția totală a scăzut ușor, în timp ce cotele DONG și Eneco în producția totală au crescut ușor. Producția totală realizată de Nuon a rămas relativ stabilă. Solicitantele dețin o cotă combinată aproximativă de mai puțin de 20 % din producția totală. Cota lor de piață combinată nu diferă în mod semnificativ între producția de energie electrică din surse convenționale și cea din surse regenerabile.

  Tabelul 2


  Producția de energie electrică din surse regenerabile și din surse convenționale (milioane MWh), 2011-2015 (provizoriu)
   (25)
  , cotele de piață între paranteze











  Producție | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție | 113 000 | 102 500 | 100 900 | 103 400 | 109 600 |
| Dong | 500 (0,5 %) | 600 (0,6 %) | 500 (0,5 %) | 1 300 (1,2 %) | 1 300 (1,2 %) |
| Eneco | 1 500 (1,3 %) | 2 200 (2,2 %) | 1 500 (1,5 %) | 2 600 (2,5 %) | 4 900 (4,4 %) |
| Nuon | 13 400 (11,9 %) | 13 100 (12,8 %) | 17 100 (17 %) | 13 900 (13,4 %) | 13 700 (12,5 %) |
| Altele | 97 500 (86,3 %) | 86 600 (84,5 %) | 81 800 (81 %) | 85 700 (82,8 %) | 89 700 (81,8 %) |
| Surse convenționale | 101 000 | 90 000 | 88 900 | 91 600 | 96 400 |
| Dong | [...] (*1) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Eneco | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nuon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Altele | 86 900 (86,1 %) | 75 500 (83,9 %) | 71 400 (80,3 %) | 75 900 (82,9 %) | 79 400 (82,3 %) |
| Surse regenerabile | 12 000 | 12 500 | 12 000 | 11 800 | 13 200 |
| Dong | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Eneco | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nuon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Altele | 10 600 (88,4 %) | 11 100 (88,5 %) | 10 400 (86,4 %) | 9 800 (82,7 %) | 10 300 (77,9 %) |

(33)

Solicitantele prezintă, de asemenea, propriile cifre de producție, inclusiv defalcarea între producția din surse convenționale și cea din surse regenerabile. Tabelul arată că producția totală a scăzut ușor, în timp ce cotele DONG și Eneco în producția totală au crescut ușor. Producția totală realizată de Nuon a rămas relativ stabilă. Solicitantele dețin o cotă combinată aproximativă de mai puțin de 20 % din producția totală. Cota lor de piață combinată nu diferă în mod semnificativ între producția de energie electrică din surse convenționale și cea din surse regenerabile.

Tabelul 2

Tabelul 2

Producția de energie electrică din surse regenerabile și din surse convenționale (milioane MWh), 2011-2015 (provizoriu)
   (25)
  , cotele de piață între paranteze

Producția de energie electrică din surse regenerabile și din surse convenționale (milioane MWh), 2011-2015 (provizoriu)

25

, cotele de piață între paranteze

Producție

2011

2012

2013

2014

2015

Producție

Producție

113 000

113 000

102 500

102 500

100 900

100 900

103 400

103 400

109 600

109 600

Dong

500 (0,5 %)

600 (0,6 %)

500 (0,5 %)

1 300 (1,2 %)

1 300 (1,2 %)

Eneco

1 500 (1,3 %)

2 200 (2,2 %)

1 500 (1,5 %)

2 600 (2,5 %)

4 900 (4,4 %)

Nuon

13 400 (11,9 %)

13 100 (12,8 %)

17 100 (17 %)

13 900 (13,4 %)

13 700 (12,5 %)

Altele

97 500 (86,3 %)

86 600 (84,5 %)

81 800 (81 %)

85 700 (82,8 %)

89 700 (81,8 %)

Surse convenționale

Surse convenționale

101 000

101 000

90 000

90 000

88 900

88 900

91 600

91 600

96 400

96 400

Dong

[...] (*1)

*1

[...]

[...]

[...]

[...]

Eneco

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nuon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Altele

86 900 (86,1 %)

75 500 (83,9 %)

71 400 (80,3 %)

75 900 (82,9 %)

79 400 (82,3 %)

Surse regenerabile

Surse regenerabile

12 000

12 000

12 500

12 500

12 000

12 000

11 800

11 800

13 200

13 200

Dong

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Eneco

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nuon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Altele

10 600 (88,4 %)

11 100 (88,5 %)

10 400 (86,4 %)

9 800 (82,7 %)

10 300 (77,9 %)

| (34) | Date suplimentare au fost furnizate de către autoritățile neerlandeze la 25 septembrie 2017. Acestea sunt prezentate pe scurt în tabelul de mai jos.









  Operatorul | Cota de piață | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Delta | Producție:
  Capacitate: | [...] | [...] | [...] |
| DONG | Producție:
  Capacitate: | [...] | [...] | [...] |
| EDF | Producție:
  Capacitate: | [...] | [...] | [...] |
| Eneco | Producție:
  Capacitate: | [...] | [...] | [...] |
| NUON | Producție:
  Capacitate: | [...] | [...] | [...] |

(34)

Date suplimentare au fost furnizate de către autoritățile neerlandeze la 25 septembrie 2017. Acestea sunt prezentate pe scurt în tabelul de mai jos.

Operatorul

Cota de piață

2013

2014

2015

Delta

Producție:

Capacitate:

[...]

[...]

[...]

DONG

Producție:

Capacitate:

[...]

[...]

[...]

EDF

Producție:

Capacitate:

[...]

[...]

[...]

Eneco

Producție:

Capacitate:

[...]

[...]

[...]

NUON

Producție:

Capacitate:

[...]

[...]

[...]

| (35) | Datele furnizate atât de solicitante (26), cât și de autoritățile neerlandeze arată că alți producători de energie electrică, care împreună au o cotă de piață cumulativă cuprinsă între aproximativ 70 % și 80 %, nu sunt supuși dispozițiilor legii privind achizițiile publice. |
| --- | --- |

(35)

Datele furnizate atât de solicitante (26), cât și de autoritățile neerlandeze arată că alți producători de energie electrică, care împreună au o cotă de piață cumulativă cuprinsă între aproximativ 70 % și 80 %, nu sunt supuși dispozițiilor legii privind achizițiile publice.

26

| (36) | Scopul prezentei decizii este de a stabili dacă serviciile de producere și vânzare angro de energie electrică sunt expuse unui nivel de concurență (pe piețe la care accesul este liber) care să asigure că, chiar și în absența disciplinei impuse de normele detaliate privind achizițiile prevăzute în Directiva 2014/25/UE, achizițiile pentru desfășurarea activităților vizate vor fi realizate în mod transparent, nediscriminatoriu și pe baza unor criterii care să permită entității contractante să identifice soluția cea mai avantajoasă, în ansamblu, din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(36)

Scopul prezentei decizii este de a stabili dacă serviciile de producere și vânzare angro de energie electrică sunt expuse unui nivel de concurență (pe piețe la care accesul este liber) care să asigure că, chiar și în absența disciplinei impuse de normele detaliate privind achizițiile prevăzute în Directiva 2014/25/UE, achizițiile pentru desfășurarea activităților vizate vor fi realizate în mod transparent, nediscriminatoriu și pe baza unor criterii care să permită entității contractante să identifice soluția cea mai avantajoasă, în ansamblu, din punct de vedere economic.

| (37) | În ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică, se poate considera că aspectele de mai sus indică expunerea directă la concurență a actorilor de pe piață care se află sub incidența dispozițiilor legislative referitoare la achiziții. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică, se poate considera că aspectele de mai sus indică expunerea directă la concurență a actorilor de pe piață care se află sub incidența dispozițiilor legislative referitoare la achiziții.

(b)   Alți factori

Alți factori

| (38) | Nivelul importurilor în Țările de Jos reprezintă 28 % din totalul aprovizionării și consumului. Acesta este mai mare decât nivelul importurilor de energie electrică în Italia (13,4 %), de exemplu, la momentul la care a fost evaluată piața italiană de producție a energiei electrice (27). Comisia a constatat că respectivele importuri au avut un efect proconcurențial și se vor îmbunătăți în viitor numai pe măsură ce va fi disponibilă o capacitate de interconectare suplimentară. Amploarea importurilor pe piața neerlandeză întărește concluzia că entitățile contractante care operează pe piața neerlandeză de producție a energiei electrice sunt expuse concurenței. |
| --- | --- |

(38)

Nivelul importurilor în Țările de Jos reprezintă 28 % din totalul aprovizionării și consumului. Acesta este mai mare decât nivelul importurilor de energie electrică în Italia (13,4 %), de exemplu, la momentul la care a fost evaluată piața italiană de producție a energiei electrice (27). Comisia a constatat că respectivele importuri au avut un efect proconcurențial și se vor îmbunătăți în viitor numai pe măsură ce va fi disponibilă o capacitate de interconectare suplimentară. Amploarea importurilor pe piața neerlandeză întărește concluzia că entitățile contractante care operează pe piața neerlandeză de producție a energiei electrice sunt expuse concurenței.

27

| (39) | Gradul de lichiditate al pieței angro, după cum a fost analizat de către autoritatea națională de concurență, ACM (28), și funcționarea pieței de echilibrare neerlandeze nu se opun concluziei conform căreia entitățile contractante care operează pe piața neerlandeză de producție sunt expuse concurenței. |
| --- | --- |

(39)

Gradul de lichiditate al pieței angro, după cum a fost analizat de către autoritatea națională de concurență, ACM (28), și funcționarea pieței de echilibrare neerlandeze nu se opun concluziei conform căreia entitățile contractante care operează pe piața neerlandeză de producție sunt expuse concurenței.

28

4.   CONCLUZII

CONCLUZII

| (40) | Având în vedere factorii examinați mai sus, condiția expunerii directe la concurență prevăzută la articolul 34 din Directiva 2014/25/UE ar trebui considerată îndeplinită în cazul entităților contractante din sectorul neerlandez al producerii și vânzării angro a energiei electrice. |
| --- | --- |

(40)

Având în vedere factorii examinați mai sus, condiția expunerii directe la concurență prevăzută la articolul 34 din Directiva 2014/25/UE ar trebui considerată îndeplinită în cazul entităților contractante din sectorul neerlandez al producerii și vânzării angro a energiei electrice.

| (41) | În plus, întrucât condiția de acces nerestricționat la piață se consideră a fi îndeplinită, Directiva 2014/25/UE nu ar trebui să se aplice atunci când entitățile contractante atribuie contracte al căror scop este să permită producerea și vânzarea angro de energie electrică în Țările de Jos și nici atunci când aceste entități organizează concursuri în vederea exercitării unei astfel de activități în respectiva zonă geografică. |
| --- | --- |

(41)

În plus, întrucât condiția de acces nerestricționat la piață se consideră a fi îndeplinită, Directiva 2014/25/UE nu ar trebui să se aplice atunci când entitățile contractante atribuie contracte al căror scop este să permită producerea și vânzarea angro de energie electrică în Țările de Jos și nici atunci când aceste entități organizează concursuri în vederea exercitării unei astfel de activități în respectiva zonă geografică.

| (42) | Prezenta decizie se bazează pe situația de drept și de fapt din perioada ianuarie 2017-noiembrie 2017, așa cum reiese din informațiile transmise de către solicitante și de către autoritățile neerlandeze. Aceasta poate fi revizuită în cazul în care nu mai sunt îndeplinite condițiile pentru aplicabilitatea articolului 34 din Directiva 2014/25/UE, în urma modificării semnificative a situației de drept sau de fapt. |
| --- | --- |

(42)

Prezenta decizie se bazează pe situația de drept și de fapt din perioada ianuarie 2017-noiembrie 2017, așa cum reiese din informațiile transmise de către solicitante și de către autoritățile neerlandeze. Aceasta poate fi revizuită în cazul în care nu mai sunt îndeplinite condițiile pentru aplicabilitatea articolului 34 din Directiva 2014/25/UE, în urma modificării semnificative a situației de drept sau de fapt.

| (43) | Se reamintește faptul că articolul 16 din Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (29) prevede o scutire de la aplicarea directivei respective pentru concesiuni atribuite de entitățile contractante dacă, în statul membru în care sunt executate concesiunile, s-a stabilit conform articolului 35 din Directiva 2014/25/UE că activitatea este expusă direct concurenței în conformitate cu articolul 34 din respectiva directivă. Deoarece s-a concluzionat că activitatea de producere și vânzare angro a energiei electrice este supusă concurenței, contractele de concesiune al căror scop este să permită desfășurarea acestor activități în Țările de Jos vor fi excluse din domeniul de aplicare al Directivei 2014/23/UE. |
| --- | --- |

(43)

Se reamintește faptul că articolul 16 din Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (29) prevede o scutire de la aplicarea directivei respective pentru concesiuni atribuite de entitățile contractante dacă, în statul membru în care sunt executate concesiunile, s-a stabilit conform articolului 35 din Directiva 2014/25/UE că activitatea este expusă direct concurenței în conformitate cu articolul 34 din respectiva directivă. Deoarece s-a concluzionat că activitatea de producere și vânzare angro a energiei electrice este supusă concurenței, contractele de concesiune al căror scop este să permită desfășurarea acestor activități în Țările de Jos vor fi excluse din domeniul de aplicare al Directivei 2014/23/UE.

29

| (44) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului consultativ pentru achiziții publice, |
| --- | --- |

(44)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului consultativ pentru achiziții publice,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Directiva 2014/25/UE nu se aplică contractelor atribuite de entitățile contractante și care sunt menite să permită desfășurarea producției și a vânzării angro de energie electrică în Țările de Jos.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Țărilor de Jos.

Adoptată la Bruxelles, 12 decembrie 2017.

Pentru Comisie

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 94, 28.3.2014, p. 243.

1

(2)  Aceasta include activitățile întreprinse de:

2

| 1. | (Filialele societății) DONG Energy Wind Power A/S, care este o filială indirectă deținută în proporție de 100 % de DONG. Această entitate este, de asemenea, cea care depune în mod oficial cererea de derogare în numele DONG. |
| --- | --- |

1.

(Filialele societății) DONG Energy Wind Power A/S, care este o filială indirectă deținută în proporție de 100 % de DONG. Această entitate este, de asemenea, cea care depune în mod oficial cererea de derogare în numele DONG.

| 2. | DONG Energy Netherlands B.V., care deține în mod indirect o participație de 50 % în cadrul centralei electrice Enecogen. |
| --- | --- |

2.

DONG Energy Netherlands B.V., care deține în mod indirect o participație de 50 % în cadrul centralei electrice Enecogen.

(3)  A se vedea cazul COMP/M.7068.

3

(4)  Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 55).

4

(5)  Wet van 12-7-2012, Stb. 2012, 334 en Inwerkingtredingsbesluit van 12-7-2012, Stb. 2012, 336.

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi [Regulamentul (CE) privind concentrările economice] (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

6

(7)  Hotărârea din 27 aprilie 2016, Österreichische Post AG/Comisia, T-463/14, EU:T:2016:243, punctul 28.

7

(8)  În conformitate cu cererea, doar Delta, DONG, EDF, Eneco și Nuon sunt entități contractante în sensul articolului 4 din Directiva 2014/25/UE și sunt, prin urmare, supuse normelor privind achizițiile publice.

8

(9)  Cazul COMP/M.4110 – E.ON/ENDESA din 25 aprilie 2006, punctele 10 și 11, p. 3.

9

(10)  Cazul COMP/M.3696 – E.ON/MOL din 21 ianuarie 2005, punctul 223, cazul COMP/M.5467 – RWE/Essent din 23 iunie 2009, punctul 23.

10

(11)  Decizia ACM în cazul nr. 6015 Nuon/Essent din 21 mai 2007, punctul 53.

11

(12)  Nuon/Essent, punctele 14 și 174.

12

(13)  În plus, ACM a luat notă de faptul că – pentru consumatorii finali – sursa exactă a energiei electrice nu mai este detectabilă. Poate exista un anumit grad de trasabilitate în raport cu garanțiile de origine – dar sursa energiei electrice propriu-zise pe care o achiziționează consumatorii (finali) rămâne nedetectabilă.

13

(14)  Decizia de punere în aplicare 2012/218/UE a Comisiei din 24 aprilie 2012 de derogare, în ceea ce privește producerea și vânzarea angro de energie electrică din surse convenționale în Germania, de la aplicarea Directivei 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (JO L 114, 26.4.2012, p. 21) și Decizia de punere în aplicare 2012/539/UE a Comisiei din 26 septembrie 2012 de derogare a producției și vânzării angro de energie electrică produsă din surse convenționale în macrozona nord și în macrozona sud din Italia de la aplicarea Directivei 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de modificare a Deciziei 2010/403/UE a Comisiei (JO L 271, 5.10.2012, p. 4).

14

(15)  Sistemul de subvenționare SDE+ a fost considerat ca fiind compatibil cu normele UE privind ajutoarele de stat în 2015, întrucât limitează la minimum denaturarea concurenței – a se vedea SA.39399 (2015/N).

15

(16)  Cazul COMP/M.5467, C(2009) 5177.

16

(17)  RWE/Essent, punctul 32.

17

(18)  Decizia ACM în cazul 5098/E.ON–NRE; Decizia ACM în cazul 3386/Nuon – Reliant Energy Group.

18

(19)  
  „Documentul de viziune [referitor la] concentrările [de pe] piețele energiei”, publicat în noiembrie 2006 de autoritatea neerlandeză în domeniul concurenței (NMa), punctul 139.

19

(20)  
  Idem, punctul 139.

20

Idem

(21)  
  Idem, punctele 29, 72 și o definiție anterioară în cazul Nuon/Reliant, la nota de subsol 4: „Vârf maxim înseamnă energia electrică necesară în zilele lucrătoare între orele 8.00 și 20.00.”

21

Idem

(22)  
  Idem, punctul 139. Nuon/Essent, punctul 91.

22

Idem

(23)  Decizia de punere în aplicare 2012/218/UE și Decizia de punere în aplicare 2012/539/UE.

23

(24)  Centraal Bureau voor de Statistiek, Elektriciteit in Nederland, februarie 2015; consultați https://www.cbs.nl/nl-nl/publicatie/2015/07/elektriciteit-in-nederland.

24

Elektriciteit in Nederland

(*1)  Informații confidențiale.

*1

(25)  http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=00377&D1=a&D2=701,712,714-715,718,729,731-732&HDR=G1&STB=T&VW=T (sursa: CBS).

25

sursa:

(26)  În conformitate cu cererea, secțiunea 5.2.3.

26

(27)  Decizia 2010/403/UE a Comisiei din 14 iulie 2010 de derogare, în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică din macrozona nord a Italiei, precum și vânzarea cu amănuntul de energie electrică către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune din Italia, de la aplicarea Directivei 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (JO L 186, 20.7.2010, p. 44), considerentul 11.

27

(28)  În cel mai recent raport al său privind lichiditatea, publicat în 2014, ACM a concluzionat că lichiditatea pieței angro a energiei electrice (de exemplu, volumele mai mari comercializate, volatilitatea redusă a prețului și marja mai mică de licitație) pare că a înregistrat o creștere în perioada 2009-2013. ACM a mai constatat că numărul tranzacțiilor cu produse pentru piața intrazilnică în 2013 a fost de peste două ori mai mare în comparație cu anul 2012.

28

(29)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

29

---

Rectificări

| 17.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/62

---

Rectificare la Regulamentul delegat (UE) 2017/2268 al Comisiei din 26 septembrie 2017 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 334 din 15 decembrie 2017
  )

La pagina 49, primul rând:

în loc de:

| „0B001 | b. | (continuare)”, |
| --- | --- | --- |

„0B001

b.

(continuare)”,

se citește:

| „1C005 | b. | (continuare)”. |
| --- | --- | --- |

„1C005

b.

(continuare)”.

La pagina 56, primul rând:

în loc de:

| „0B001 | a. 2. a. | (continuare)”, |
| --- | --- | --- |

„0B001

a. 2. a.

(continuare)”,

se citește:

| „1C111 | a. 2. a. | (continuare)”. |
| --- | --- | --- |

„1C111

a. 2. a.

(continuare)”.

La pagina 57, primul rând:

în loc de:

| „0B001 | a. 4. | (continuare)”, |
| --- | --- | --- |

„0B001

a. 4.

(continuare)”,

se citește:

| „1C111 | a. 4. | (continuare)”. |
| --- | --- | --- |

„1C111

a. 4.

(continuare)”.

La pagina 58, primul rând:

în loc de:

| „0B001 | c. | (continuare)”, |
| --- | --- | --- |

„0B001

c.

(continuare)”,

se citește:

| „1C111 | c. | (continuare)”. |
| --- | --- | --- |

„1C111

c.

(continuare)”.

La pagina 79, primul rând:

în loc de:

| „0B001 | d. | (continuare)”, |
| --- | --- | --- |

„0B001

d.

(continuare)”,

se citește:

| „2B002 | d. | (continuare)”. |
| --- | --- | --- |

„2B002

d.

(continuare)”.

---

| 17.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/63

---

Rectificare la Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 331 din 14 decembrie 2017
  )

Decizia (PESC) 2017/2315 se citește după cum urmează:

DECIZIA (PESC) 2017/2315 A CONSILIULUI

din 11 decembrie 2017

de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 46 alineatul (2),

având în vedere Protocolul nr. 10 privind cooperarea structurată permanentă stabilită prin articolul 42 din Tratatul privind Uniunea Europeană, atașat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere propunerea Republicii Federale Germania, a Regatului Spaniei, a Republicii Franceze și a Republicii Italiene,

având în vedere avizul Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „Înaltul Reprezentant”),

întrucât:

| (1) | Articolul 42 alineatul (6) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special dispune că statele membre care întrunesc cele mai înalte capabilități militare și care au subscris unor angajamente mai stricte în materie în vederea realizării celor mai solicitante misiuni stabilesc o cooperare structurată permanentă (PESCO) în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 42 alineatul (6) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special dispune că statele membre care întrunesc cele mai înalte capabilități militare și care au subscris unor angajamente mai stricte în materie în vederea realizării celor mai solicitante misiuni stabilesc o cooperare structurată permanentă (PESCO) în cadrul Uniunii.

| (2) | La 13 noiembrie 2017, Consiliul și Înaltul Reprezentant au primit o notificare comună în conformitate cu articolului 46 alineatul (1) din TUE din partea a 23 de state membre, iar la 7 decembrie 2017 din partea a încă două state membre cu privire la intenția tuturor acestor state membre de a participa la PESCO pe baza faptului că îndeplinesc cerințele sus-menționate și că au subscris la angajamente reciproce mai stricte astfel cum sunt menționate în anexa la prezenta decizie și pe baza tuturor celorlalte elemente ale notificării, inclusiv preambulul și principiile directoare ale PESCO stabilite în anexa I la notificare, pe care și le asumă în continuare integral, și reamintind totodată articolul 42 din TUE, inclusiv articolul 42 alineatul (7) (1). |
| --- | --- |

(2)

La 13 noiembrie 2017, Consiliul și Înaltul Reprezentant au primit o notificare comună în conformitate cu articolului 46 alineatul (1) din TUE din partea a 23 de state membre, iar la 7 decembrie 2017 din partea a încă două state membre cu privire la intenția tuturor acestor state membre de a participa la PESCO pe baza faptului că îndeplinesc cerințele sus-menționate și că au subscris la angajamente reciproce mai stricte astfel cum sunt menționate în anexa la prezenta decizie și pe baza tuturor celorlalte elemente ale notificării, inclusiv preambulul și principiile directoare ale PESCO stabilite în anexa I la notificare, pe care și le asumă în continuare integral, și reamintind totodată articolul 42 din TUE, inclusiv articolul 42 alineatul (7) (1).

| (3) | Angajamentele reciproce mai stricte, astfel cum sunt menționate în anexa la prezenta decizie, sunt coerente cu realizarea obiectivelor stabilite la articolul 1 din Protocolul nr. 10 anexat la tratate și cu acțiunile menționate la articolul 2 din protocolul menționat. |
| --- | --- |

(3)

Angajamentele reciproce mai stricte, astfel cum sunt menționate în anexa la prezenta decizie, sunt coerente cu realizarea obiectivelor stabilite la articolul 1 din Protocolul nr. 10 anexat la tratate și cu acțiunile menționate la articolul 2 din protocolul menționat.

| (4) | Decizia statelor membre de a participa la PESCO este voluntară și nu aduce, în sine, atingere suveranității naționale sau caracterului specific al politicii de securitate și apărare a anumitor state membre. Contribuțiile statelor membre participante destinate îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate în cadrul PESCO vor fi efectuate în conformitate cu dispozițiile constituționale în vigoare. |
| --- | --- |

(4)

Decizia statelor membre de a participa la PESCO este voluntară și nu aduce, în sine, atingere suveranității naționale sau caracterului specific al politicii de securitate și apărare a anumitor state membre. Contribuțiile statelor membre participante destinate îndeplinirii angajamentelor mai stricte asumate în cadrul PESCO vor fi efectuate în conformitate cu dispozițiile constituționale în vigoare.

| (5) | Sporirea numărului de proiecte comune și colaborative de dezvoltare a capabilităților reprezintă unul din angajamentele obligatorii asumate în cadrul PESCO. Astfel de proiecte pot fi sprijinite prin contribuții de la bugetul Uniunii, cu respectarea tratatelor și în conformitate cu instrumentele și programele relevante ale Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

Sporirea numărului de proiecte comune și colaborative de dezvoltare a capabilităților reprezintă unul din angajamentele obligatorii asumate în cadrul PESCO. Astfel de proiecte pot fi sprijinite prin contribuții de la bugetul Uniunii, cu respectarea tratatelor și în conformitate cu instrumentele și programele relevante ale Uniunii.

| (6) | Statele membre participante au evidențiat, în planurile lor naționale de punere în aplicare, capacitatea de a respecta angajamentele reciproce mai stricte pe care și le-au asumat. |
| --- | --- |

(6)

Statele membre participante au evidențiat, în planurile lor naționale de punere în aplicare, capacitatea de a respecta angajamentele reciproce mai stricte pe care și le-au asumat.

| (7) | Având în vedere că au fost întrunite condițiile necesare, este oportun ca Consiliul să adopte o decizie de instituire a PESCO. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere că au fost întrunite condițiile necesare, este oportun ca Consiliul să adopte o decizie de instituire a PESCO.

| (8) | Orice alt stat membru care, într-un stadiu ulterior, dorește să participe la PESCO poate notifica intenția sa de a participa Consiliului și Înaltului Reprezentant în conformitate cu articolul 46 alineatul (3) din TUE. |
| --- | --- |

(8)

Orice alt stat membru care, într-un stadiu ulterior, dorește să participe la PESCO poate notifica intenția sa de a participa Consiliului și Înaltului Reprezentant în conformitate cu articolul 46 alineatul (3) din TUE.

| (9) | Înaltul Reprezentant va fi pe deplin implicat în procedurile aferente PESCO. |
| --- | --- |

(9)

Înaltul Reprezentant va fi pe deplin implicat în procedurile aferente PESCO.

| (10) | Ar trebui să existe o relație coerentă între acțiunile întreprinse în cadrul PESCO și alte acțiuni ale PESC și alte politici ale Uniunii. Consiliul și, în cadrul domeniilor lor de competență respective, ÎR și Comisia ar trebui să coopereze pentru a obține maximum de sinergii acolo unde este posibil. |
| --- | --- |

(10)

Ar trebui să existe o relație coerentă între acțiunile întreprinse în cadrul PESCO și alte acțiuni ale PESC și alte politici ale Uniunii. Consiliul și, în cadrul domeniilor lor de competență respective, ÎR și Comisia ar trebui să coopereze pentru a obține maximum de sinergii acolo unde este posibil.

| (11) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la TUE și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare. Prin urmare, Danemarca nu are obligații în temeiul prezentei decizii, |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la TUE și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare. Prin urmare, Danemarca nu are obligații în temeiul prezentei decizii,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Stabilirea cooperării structurate permanente

Se stabilește cooperarea structurată permanentă (PESCO) în cadrul Uniunii între statele membre care întrunesc cele mai înalte capabilități militare, astfel cum se prevede la articolul 1 din Protocolul nr. 10, și care și-au asumat angajamente reciproce în acest domeniu, astfel cum se prevede la articolul 2 din protocolul menționat, în vederea realizării celor mai solicitante misiuni și a contribuției la împlinirea nivelului de ambiție al Uniunii.

Articolul 2

Statele membre participante

Statele membre participante la PESCO sunt următoarele:

| — | Belgia, |
| --- | --- |

—

Belgia,

| — | Bulgaria, |
| --- | --- |

—

Bulgaria,

| — | Republica Cehă, |
| --- | --- |

—

Republica Cehă,

| — | Germania, |
| --- | --- |

—

Germania,

| — | Estonia, |
| --- | --- |

—

Estonia,

| — | Irlanda, |
| --- | --- |

—

Irlanda,

| — | Grecia, |
| --- | --- |

—

Grecia,

| — | Spania, |
| --- | --- |

—

Spania,

| — | Franța, |
| --- | --- |

—

Franța,

| — | Croația, |
| --- | --- |

—

Croația,

| — | Italia, |
| --- | --- |

—

Italia,

| — | Cipru, |
| --- | --- |

—

Cipru,

| — | Letonia, |
| --- | --- |

—

Letonia,

| — | Lituania, |
| --- | --- |

—

Lituania,

| — | Luxemburg, |
| --- | --- |

—

Luxemburg,

| — | Ungaria, |
| --- | --- |

—

Ungaria,

| — | Țările de Jos, |
| --- | --- |

—

Țările de Jos,

| — | Austria, |
| --- | --- |

—

Austria,

| — | Polonia, |
| --- | --- |

—

Polonia,

| — | Portugalia, |
| --- | --- |

—

Portugalia,

| — | România, |
| --- | --- |

—

România,

| — | Slovenia, |
| --- | --- |

—

Slovenia,

| — | Slovacia, |
| --- | --- |

—

Slovacia,

| — | Finlanda, |
| --- | --- |

—

Finlanda,

| — | Suedia. |
| --- | --- |

—

Suedia.

Articolul 3

Angajamente mai stricte în conformitate cu Protocolul nr.10

(1)   În vederea atingerii obiectivelor stabilite la articolul 1 din Protocolul nr. 10 și a întreprinderii acțiunilor menționate la articolul 2 din protocolul menționat, statele membre participante furnizează contribuții în vederea îndeplinirii angajamentelor reciproce mai stricte, astfel cum figurează acestea în anexă.

(2)   În acest scop, statele membre participante își revizuiesc anual și își actualizează, după caz, planurile naționale de punere în aplicare în care arată în ce fel vor respecta angajamentele mai stricte, specificând în ce mod vor îndeplini obiectivele mai precise care urmează să se stabilească în fiecare fază. Planurile naționale de punere în aplicare actualizate se comunică anual Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și Agenției Europene de Apărare (AEA) și se pun la dispoziția tuturor statelor membre participante.

Articolul 4

Guvernanța PESCO

(1)   Guvernanța PESCO se organizează după cum urmează:

| — | la nivelul Consiliului; și |
| --- | --- |

—

la nivelul Consiliului; și

| — | în cadrul proiectelor puse în practică de grupuri ale statelor membre participante care au convenit să își asume astfel de proiecte. |
| --- | --- |

—

în cadrul proiectelor puse în practică de grupuri ale statelor membre participante care au convenit să își asume astfel de proiecte.

(2)   Hotărând în conformitate cu articolul 46 alineatul (4) din TUE, Consiliul adoptă decizii și recomandări:

| (a) | pentru a furniza direcție și orientare strategică PESCO; |
| --- | --- |

(a)

pentru a furniza direcție și orientare strategică PESCO;

| (b) | pentru a stabili etapele îndeplinirii angajamentelor mai stricte care figurează în Anexă în cursul celor două faze inițiale consecutive (anii 2018-2020 și 2021-2025) și a specifica, la începutul fiecărei faze, obiective mai precise pentru îndeplinirea angajamentelor mai stricte care figurează în anexă; |
| --- | --- |

(b)

pentru a stabili etapele îndeplinirii angajamentelor mai stricte care figurează în Anexă în cursul celor două faze inițiale consecutive (anii 2018-2020 și 2021-2025) și a specifica, la începutul fiecărei faze, obiective mai precise pentru îndeplinirea angajamentelor mai stricte care figurează în anexă;

| (c) | pentru a actualiza și consolida, dacă este necesar, angajamentele mai stricte care figurează în anexă, în lumina realizărilor obținute prin intermediul PESCO, pentru a reflecta evoluțiile mediului de securitate al Uniunii. Astfel de decizii se iau în special la finalul fazelor menționate la alineatul (2) litera (b), pe baza unui proces de revizuire strategică de evaluare a îndeplinirii angajamentelor PESCO; |
| --- | --- |

(c)

pentru a actualiza și consolida, dacă este necesar, angajamentele mai stricte care figurează în anexă, în lumina realizărilor obținute prin intermediul PESCO, pentru a reflecta evoluțiile mediului de securitate al Uniunii. Astfel de decizii se iau în special la finalul fazelor menționate la alineatul (2) litera (b), pe baza unui proces de revizuire strategică de evaluare a îndeplinirii angajamentelor PESCO;

| (d) | pentru evaluarea contribuțiilor statelor membre participante în vederea îndeplinirii angajamentelor convenite, în conformitate cu mecanismul descris la articolul 6; |
| --- | --- |

(d)

pentru evaluarea contribuțiilor statelor membre participante în vederea îndeplinirii angajamentelor convenite, în conformitate cu mecanismul descris la articolul 6;

| (e) | pentru stabilirea listei de proiecte care urmează să fie dezvoltate în cadrul PESCO, reflectând atât sprijinul acordat dezvoltării capabilităților, cât și furnizarea de sprijin substanțial în sensul mijloacelor și capabilităților pentru operațiile și misiunile politicii de securitate și apărare comune; |
| --- | --- |

(e)

pentru stabilirea listei de proiecte care urmează să fie dezvoltate în cadrul PESCO, reflectând atât sprijinul acordat dezvoltării capabilităților, cât și furnizarea de sprijin substanțial în sensul mijloacelor și capabilităților pentru operațiile și misiunile politicii de securitate și apărare comune;

| (f) | pentru stabilirea unui set comun de norme de guvernanță pentru proiecte, pe care statele membre participante care iau parte la un proiect individual le-ar putea adapta, dacă este cazul, pentru respectivul proiect; |
| --- | --- |

(f)

pentru stabilirea unui set comun de norme de guvernanță pentru proiecte, pe care statele membre participante care iau parte la un proiect individual le-ar putea adapta, dacă este cazul, pentru respectivul proiect;

| (g) | pentru instituirea, la momentul potrivit, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1), a condițiilor generale în care state terțe ar putea fi invitate, în mod excepțional, să ia parte la proiecte individuale; și pentru stabilirea, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), a îndeplinirii de către un stat terț a acestor condiții; și |
| --- | --- |

(g)

pentru instituirea, la momentul potrivit, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1), a condițiilor generale în care state terțe ar putea fi invitate, în mod excepțional, să ia parte la proiecte individuale; și pentru stabilirea, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2), a îndeplinirii de către un stat terț a acestor condiții; și

| (h) | pentru a dispune orice altă măsură necesară în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii. |
| --- | --- |

(h)

pentru a dispune orice altă măsură necesară în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii.

Articolul 5

Proiecte PESCO

(1)   În urma propunerilor prezentate de statele membre participante care intenționează să ia parte la un proiect individual, Înaltul Reprezentant poate formula o recomandare referitoare la identificarea și evaluarea proiectelor PESCO, pe baza evaluărilor furnizate în conformitate cu articolul 7, privind decizii și recomandări ale Consiliului care să fie adoptate în temeiul articolului 4 alineatul (2) litera (e), în urma unui aviz militar al Comitetului militar al Uniunii Europene (CMUE).

(2)   Statele membre participante care intenționează să propună un proiect individual informează celelalte state membre participante în timp util, înainte de a-și prezenta propunerile, pentru a obține sprijin și a le oferi acestora posibilitatea să se alăture pentru înaintarea propunerii în nume colectiv

Membrii proiectului sunt statele membre participante care au înaintat propunerea. Lista cu membrii fiecărui proiect individual se atașează la decizia Consiliului menționată la articolul 4 alineatul (2) litera (e).

Statele membre participante care iau parte la un proiect pot conveni să admită alte state membre participante care doresc ulterior să ia parte la proiect.

(3)   Statele membre participante care iau parte la un proiect convin asupra modalităților și a domeniului de aplicare ale cooperării dintre ele și asupra gestionării proiectului respectiv. Statele membre participante care iau parte la un proiect informează în mod regulat Consiliul cu privire la evoluția proiectului, după caz.

Articolul 6

Modalitățile de supraveghere, evaluare și raportare

(1)   În cadrul dispozițiilor de la articolul 46 alineatul (6) din TUE, Consiliul asigură unitatea, coerența și eficacitatea PESCO. Înaltul Reprezentant contribuie, de asemenea, la obiectivele menționate.

(2)   Înaltul Reprezentant este pe deplin implicat în procedurile aferente PESCO, în conformitate cu Protocolul nr. 10.

(3)   Înaltul Reprezentant prezintă anual Consiliului un raport privind PESCO. Acest raport se bazează pe contribuțiile AEA, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) litera (a), și ale SEAE, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) litera (a). Raportul Înaltului Reprezentat descrie situația punerii în aplicare a PESCO, inclusiv îndeplinirea angajamentelor asumate de către fiecare stat membru participant, în conformitate cu planul său național de punere în aplicare.

CMUE furnizează Comitetului politic și de securitate avize și recomandări militare privind procesul anual de evaluare a PESCO.

Pe baza raportului anual privind PESCO prezentat de Înaltul Reprezentant, Consiliul evaluează o dată pe an dacă statele membre participante continuă să îndeplinească angajamentele mai stricte menționate la articolul 3.

(4)   Orice decizie privind suspendarea participării unui stat membru se adoptă în conformitate cu articolul 46 alineatul (4) din TUE numai după ce statului membru i-a fost acordat un termen clar definit pentru consultare individuală și măsuri de reacție.

Articolul 7

Sprijinul din partea SEAE și a AEA

(1)   Sub responsabilitatea Înaltului Reprezentant, și în calitatea sa de șef al AEA, SEAE, inclusiv Statul-Major al Uniunii Europene (EUMS), și AEA asigură în comun funcțiile de secretariat necesare pentru PESCO, altele decât la nivelul Consiliului, și, în acest sens, oferă un punct de contact unic.

(2)   SEAE, inclusiv EUMS, sprijină funcționarea PESCO în special prin:

| (a) | contribuția la evaluarea de către Înaltul Reprezentant, în raportul său anual privind PESCO, a contribuțiilor statelor membre participante în ceea ce privește aspectele operaționale, în conformitate cu articolul 6; |
| --- | --- |

(a)

contribuția la evaluarea de către Înaltul Reprezentant, în raportul său anual privind PESCO, a contribuțiilor statelor membre participante în ceea ce privește aspectele operaționale, în conformitate cu articolul 6;

| (b) | coordonarea evaluării propunerilor de proiecte avute în vedere la articolul 5, în special sub aspectul disponibilității, al interoperabilității, al flexibilității și al capacității de desfășurare a forțelor. SEAE, inclusiv EUMS, evaluează îndeosebi măsura în care proiectul propus respectă necesitățile operaționale și contribuie la acestea. |
| --- | --- |

(b)

coordonarea evaluării propunerilor de proiecte avute în vedere la articolul 5, în special sub aspectul disponibilității, al interoperabilității, al flexibilității și al capacității de desfășurare a forțelor. SEAE, inclusiv EUMS, evaluează îndeosebi măsura în care proiectul propus respectă necesitățile operaționale și contribuie la acestea.

(3)   AEA sprijină PESCO în special prin:

| (a) | contribuția la evaluarea de către Înaltul Reprezentant, în raportul său anual privind PESCO, în conformitate cu articolul 6, a contribuțiilor statelor membre participante în ceea ce privește capabilitățile, în special a contribuțiilor furnizate în conformitate cu angajamentele mai stricte menționate la articolul 3. |
| --- | --- |

(a)

contribuția la evaluarea de către Înaltul Reprezentant, în raportul său anual privind PESCO, în conformitate cu articolul 6, a contribuțiilor statelor membre participante în ceea ce privește capabilitățile, în special a contribuțiilor furnizate în conformitate cu angajamentele mai stricte menționate la articolul 3.

| (b) | facilitarea proiectelor de dezvoltare a capabilităților, în special coordonarea evaluării propunerilor de proiecte avute în vedere la articolul 5, în special în domeniul aferent dezvoltării capabilităților. În special, AEA oferă sprijin statelor membre pentru a se asigura că nu există duplicări inutile cu inițiative existente și în alte contexte instituționale. |
| --- | --- |

(b)

facilitarea proiectelor de dezvoltare a capabilităților, în special coordonarea evaluării propunerilor de proiecte avute în vedere la articolul 5, în special în domeniul aferent dezvoltării capabilităților. În special, AEA oferă sprijin statelor membre pentru a se asigura că nu există duplicări inutile cu inițiative existente și în alte contexte instituționale.

Articolul 8

Finanțarea

(1)   Cheltuielile administrative ale instituțiilor Uniunii și ale SEAE rezultate din punerea în aplicare a prezentei decizii se acoperă din bugetul Uniunii. Cheltuielile administrative ale AEA fac obiectul normelor financiare relevante ale AEA, în conformitate cu Decizia (PESC) 2015/1835 a Consiliului (2).

(2)   Cheltuielile de funcționare rezultate din proiecte întreprinse în cadrul PESCO se acoperă în principal de către statele membre participante care iau parte la un proiect individual. La astfel de proiecte se pot face contribuții din bugetul general al Uniunii, în conformitate cu tratatele și cu instrumentele relevante ale Uniunii.

Articolul 9

Participarea statelor terțe la proiecte individuale

(1)   Condițiile generale pentru participarea statelor terțe la proiecte individuale se precizează printr-o decizie a Consiliului adoptată în conformitate cu articolul 4 alineatul (2), care poate cuprinde un model general pentru aranjamentele administrative cu state terțe.

(2)   Consiliul decide, în conformitate cu articolul 46 alineatul (6) din TUE, dacă un stat terț, pe care statele membre participante care iau parte la un proiect doresc să-l invite să ia parte la proiectul respectiv, îndeplinește cerințele stabilite în decizia menționată la alineatul (1).

(3)   În urma unei decizii pozitive adoptate astfel cum se menționează la alineatul (2), statele membre participante care iau parte la un proiect pot stabili aranjamente administrative cu statul terț respectiv în scopul participării acestuia la proiect. Astfel de aranjamente trebuie să respecte procedurile și autonomia decizională a Uniunii.

Articolul 10

Norme de securitate

Dispozițiile din Decizia 2013/488/UE a Consiliului (3) se aplică în contextul PESCO.

3

Articolul 11

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 11 decembrie 2017.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

ANEXĂ

Lista angajamentelor comune ambițioase și mai stricte asumate de statele membre participante în cele cinci domenii prevăzute la articolul 2 din Protocolul nr. 10

| „(a) | să coopereze, încă de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, în vederea atingerii obiectivelor stabilite privind nivelul cheltuielilor de investiții în materie de echipamente de apărare și să reexamineze cu regularitate aceste obiective din perspectiva mediului de securitate și a responsabilităților internaționale ale Uniunii” |
| --- | --- |

„(a)

Pe baza criteriilor de referință colective identificate în 2007, statele membre participante subscriu la următoarele angajamente:

| 1. | majorarea periodică a bugetelor pentru apărare în termeni reali, în vederea realizării obiectivelor convenite; |
| --- | --- |

1.

majorarea periodică a bugetelor pentru apărare în termeni reali, în vederea realizării obiectivelor convenite;

| 2. | majorarea în mod succesiv, pe termen mediu, a cheltuielilor pentru investiții în domeniul apărării la 20 % din totalul cheltuielilor în domeniul apărării (criteriu de referință colectiv) pentru a acoperi lacunele de capabilități strategice prin participarea la proiecte în domeniul capabilităților de apărare în conformitate cu Planul de dezvoltare a capabilităților și cu procesul anual coordonat de revizuire (CARD); |
| --- | --- |

2.

majorarea în mod succesiv, pe termen mediu, a cheltuielilor pentru investiții în domeniul apărării la 20 % din totalul cheltuielilor în domeniul apărării (criteriu de referință colectiv) pentru a acoperi lacunele de capabilități strategice prin participarea la proiecte în domeniul capabilităților de apărare în conformitate cu Planul de dezvoltare a capabilităților și cu procesul anual coordonat de revizuire (CARD);

| 3. | intensificarea proiectelor strategice comune și bazate pe colaborare în domeniul capabilităților de apărare. Astfel de proiecte comune și bazate pe colaborare ar trebui să fie sprijinite prin Fondul european de apărare, dacă este necesar și după caz; |
| --- | --- |

3.

intensificarea proiectelor strategice comune și bazate pe colaborare în domeniul capabilităților de apărare. Astfel de proiecte comune și bazate pe colaborare ar trebui să fie sprijinite prin Fondul european de apărare, dacă este necesar și după caz;

| 4. | creșterea ponderii cheltuielilor alocate pentru cercetare și tehnologie în domeniul apărării, în vederea unei apropieri de obiectivul de 2 % din totalul cheltuielilor pentru apărare (criteriu de referință colectiv); |
| --- | --- |

4.

creșterea ponderii cheltuielilor alocate pentru cercetare și tehnologie în domeniul apărării, în vederea unei apropieri de obiectivul de 2 % din totalul cheltuielilor pentru apărare (criteriu de referință colectiv);

| 5. | instituirea unei revizuiri periodice a acestor angajamente (în vederea aprobării de către Consiliu); |
| --- | --- |

5.

instituirea unei revizuiri periodice a acestor angajamente (în vederea aprobării de către Consiliu);

| „(b) | să își uniformizeze, în măsura posibilului, mijloacele de apărare, în special prin armonizarea identificării necesităților militare, prin punerea în comun și, după caz, prin specializarea mijloacelor și capacităților de apărare, precum și prin încurajarea cooperării în domeniul formării și al logisticii” |
| --- | --- |

„(b)

| 6. | asumarea unui rol important în dezvoltarea capabilităților în UE, inclusiv în cadrul CARD, pentru a asigura disponibilitatea capabilităților necesare pentru atingerea nivelului de ambiție în Europa; |
| --- | --- |

6.

asumarea unui rol important în dezvoltarea capabilităților în UE, inclusiv în cadrul CARD, pentru a asigura disponibilitatea capabilităților necesare pentru atingerea nivelului de ambiție în Europa;

| 7. | sprijinirea CARD în cea mai mare măsură posibilă, recunoscând în același timp caracterul voluntar al revizuirii și constrângerile individuale ale statelor membre participante; |
| --- | --- |

7.

sprijinirea CARD în cea mai mare măsură posibilă, recunoscând în același timp caracterul voluntar al revizuirii și constrângerile individuale ale statelor membre participante;

| 8 | implicarea intensă a unui viitor Fond european de apărare în achiziții publice multinaționale cu valoare adăugată identificată a UE; |
| --- | --- |

8

implicarea intensă a unui viitor Fond european de apărare în achiziții publice multinaționale cu valoare adăugată identificată a UE;

| 9. | elaborarea de cerințe armonizate pentru toate proiectele de dezvoltare a capabilităților convenite de statele membre participante; |
| --- | --- |

9.

elaborarea de cerințe armonizate pentru toate proiectele de dezvoltare a capabilităților convenite de statele membre participante;

| 10. | luarea în considerare a utilizării în comun a capabilităților existente, pentru a optimiza resursele disponibile și pentru a îmbunătăți eficacitatea globală a acestora; |
| --- | --- |

10.

luarea în considerare a utilizării în comun a capabilităților existente, pentru a optimiza resursele disponibile și pentru a îmbunătăți eficacitatea globală a acestora;

| 11. | asigurarea sporirii eforturilor de cooperare în domeniul apărării cibernetice, cum ar fi schimbul de informații, formarea și sprijinul operațional; |
| --- | --- |

11.

asigurarea sporirii eforturilor de cooperare în domeniul apărării cibernetice, cum ar fi schimbul de informații, formarea și sprijinul operațional;

| „(c) | să adopte măsuri concrete pentru sporirea disponibilității, a interoperabilității, a flexibilității și a capacității de desfășurare a forțelor, în special prin identificarea unor obiective comune în materie de proiectare a forțelor, inclusiv prin reexaminarea eventuală a procedurilor de decizie naționale” |
| --- | --- |

„(c)

| 12. | în ceea ce privește disponibilitatea și capacitatea de desfășurare a forțelor, statele membre participante se angajează:






  — | să pună la dispoziție formațiuni care pot fi desfășurate strategic pentru realizarea nivelului de ambiție al UE, pe lângă o posibilă desfășurare a unui EUBG. Acest angajament nu implică o forță de reacție, o forță permanentă sau o forță în așteptare; |
| --- | --- | --- |

12.

în ceea ce privește disponibilitatea și capacitatea de desfășurare a forțelor, statele membre participante se angajează:

—

să pună la dispoziție formațiuni care pot fi desfășurate strategic pentru realizarea nivelului de ambiție al UE, pe lângă o posibilă desfășurare a unui EUBG. Acest angajament nu implică o forță de reacție, o forță permanentă sau o forță în așteptare;

| — | să elaboreze un instrument solid (de exemplu, o bază de date) care să fie accesibil numai statelor membre participante și națiunilor care contribuie, pentru înregistrarea capabilităților care sunt disponibile și pot fi desfășurate rapid, în vederea facilitării și accelerării procesului de constituire a forțelor; |
| --- | --- |

—

să elaboreze un instrument solid (de exemplu, o bază de date) care să fie accesibil numai statelor membre participante și națiunilor care contribuie, pentru înregistrarea capabilităților care sunt disponibile și pot fi desfășurate rapid, în vederea facilitării și accelerării procesului de constituire a forțelor;

| — | să urmărească asumarea unui angajament politic accelerat la nivel național, inclusiv să revizuiască, eventual, procedurile de decizie la nivel național; |
| --- | --- |

—

să urmărească asumarea unui angajament politic accelerat la nivel național, inclusiv să revizuiască, eventual, procedurile de decizie la nivel național;

| — | să acorde un sprijin substanțial, în limitele mijloacelor și capabilităților, pentru operațiile PSAC (de exemplu EUFOR) și misiunile PSAC (de exemplu misiunile de instruire ale UE) – constând în personal, echipamente, instruire, sprijin în domeniul exercițiilor, infrastructură sau alte tipuri de sprijin – asupra cărora Consiliul a decis în unanimitate, fără a aduce atingere vreunei decizii privind contribuțiile la operațiile PSAC sau vreunei constrângeri constituționale; |
| --- | --- |

—

să acorde un sprijin substanțial, în limitele mijloacelor și capabilităților, pentru operațiile PSAC (de exemplu EUFOR) și misiunile PSAC (de exemplu misiunile de instruire ale UE) – constând în personal, echipamente, instruire, sprijin în domeniul exercițiilor, infrastructură sau alte tipuri de sprijin – asupra cărora Consiliul a decis în unanimitate, fără a aduce atingere vreunei decizii privind contribuțiile la operațiile PSAC sau vreunei constrângeri constituționale;

| — | să contribuie substanțial la EUBG prin confirmarea contribuțiilor în principiu cu cel puțin patru ani în avans, cu o perioadă în așteptare în conformitate cu conceptul EUBG, cu obligația de a efectua exerciții în cadrul EUBG pentru ansamblul de forțe EUBG (națiunea-cadru) și/sau de a participa la aceste exerciții (toate statele membre ale UE care participă la EUBG); |
| --- | --- |

—

să contribuie substanțial la EUBG prin confirmarea contribuțiilor în principiu cu cel puțin patru ani în avans, cu o perioadă în așteptare în conformitate cu conceptul EUBG, cu obligația de a efectua exerciții în cadrul EUBG pentru ansamblul de forțe EUBG (națiunea-cadru) și/sau de a participa la aceste exerciții (toate statele membre ale UE care participă la EUBG);

| — | să simplifice și să uniformizeze transportul militar transfrontalier în Europa pentru a permite desfășurarea rapidă a personalului și echipamentelor militare; |
| --- | --- |

—

să simplifice și să uniformizeze transportul militar transfrontalier în Europa pentru a permite desfășurarea rapidă a personalului și echipamentelor militare;

| 13. | în ceea ce privește interoperabilitatea forțelor, statele membre participante se angajează:






  — | să dezvolte interoperabilitatea forțelor lor prin:






  — | angajamentul de a conveni asupra unor criterii comune de evaluare și de validare pentru ansamblul de forțe EUBG, aliniate cu standardele NATO, menținând, în același timp, certificarea națională; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

în ceea ce privește interoperabilitatea forțelor, statele membre participante se angajează:

—

să dezvolte interoperabilitatea forțelor lor prin:

—

angajamentul de a conveni asupra unor criterii comune de evaluare și de validare pentru ansamblul de forțe EUBG, aliniate cu standardele NATO, menținând, în același timp, certificarea națională;

| — | angajamentul de a conveni asupra unor standarde tehnice și operaționale comune ale forțelor, recunoscându-se necesitatea de a se asigura interoperabilitatea cu NATO; |
| --- | --- |

—

angajamentul de a conveni asupra unor standarde tehnice și operaționale comune ale forțelor, recunoscându-se necesitatea de a se asigura interoperabilitatea cu NATO;

| — | să optimizeze structurile multinaționale: statele membre participante ar putea să se angajeze să se alăture principalelor structuri existente și eventualelor structuri viitoare care participă la acțiunea externă europeană în domeniul militar (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS) și să joace un rol activ în cadrul acestora; |
| --- | --- |

—

să optimizeze structurile multinaționale: statele membre participante ar putea să se angajeze să se alăture principalelor structuri existente și eventualelor structuri viitoare care participă la acțiunea externă europeană în domeniul militar (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS) și să joace un rol activ în cadrul acestora;

| 14. | statele membre participante vor depune eforturi pentru o abordare ambițioasă a finanțării comune a operațiilor și misiunilor militare ale PSAC, dincolo de ceea ce se va defini drept costuri comune conform deciziei Consiliului privind Athena; |
| --- | --- |

14.

statele membre participante vor depune eforturi pentru o abordare ambițioasă a finanțării comune a operațiilor și misiunilor militare ale PSAC, dincolo de ceea ce se va defini drept costuri comune conform deciziei Consiliului privind Athena;

| „(d) | să coopereze pentru a se asigura adoptarea măsurilor necesare pentru acoperirea, inclusiv prin abordări multinaționale și fără a aduce atingere angajamentelor referitoare la acestea, luate în cadrul Organizației Tratatului Atlanticului de Nord, a lacunelor constatate în cadrul «Mecanismului de dezvoltare a capacităților»
  ” |
| --- | --- |

„(d)

| 15. | asigurarea unei contribuții la depășirea deficiențelor în materie de capabilități identificate în cadrul Planului de dezvoltare a capabilităților (CDP) și al CARD; aceste proiecte în materie de capabilități vor spori autonomia strategică a Europei și vor consolida baza industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB); |
| --- | --- |

15.

asigurarea unei contribuții la depășirea deficiențelor în materie de capabilități identificate în cadrul Planului de dezvoltare a capabilităților (CDP) și al CARD; aceste proiecte în materie de capabilități vor spori autonomia strategică a Europei și vor consolida baza industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB);

| 16. | considerarea drept prioritară a unei abordări bazate pe colaborare europeană, în scopul de a suplini deficiențe în materie de capabilități identificate la nivel național și, ca regulă generală, utilizarea exclusivă a unei abordări strict naționale în cazul în care a fost deja realizată o astfel de analiză; |
| --- | --- |

16.

considerarea drept prioritară a unei abordări bazate pe colaborare europeană, în scopul de a suplini deficiențe în materie de capabilități identificate la nivel național și, ca regulă generală, utilizarea exclusivă a unei abordări strict naționale în cazul în care a fost deja realizată o astfel de analiză;

| 17. | participarea la cel puțin un proiect în cadrul PESCO prin care se dezvoltă sau se oferă capabilități identificate ca fiind relevante din punct de vedere strategic de către statele membre; |
| --- | --- |

17.

participarea la cel puțin un proiect în cadrul PESCO prin care se dezvoltă sau se oferă capabilități identificate ca fiind relevante din punct de vedere strategic de către statele membre;

| „(e) | să participe, după caz, la dezvoltarea de programe comune sau europene de echipamente majore în cadrul Agenției Europene de Apărare” |
| --- | --- |

„(e)

| 18. | utilizarea AEA ca forum european pentru dezvoltarea capabilităților comune și considerarea OCCAR ca organizația preferată în domeniul gestionării bazate pe colaborare a programelor; |
| --- | --- |

18.

utilizarea AEA ca forum european pentru dezvoltarea capabilităților comune și considerarea OCCAR ca organizația preferată în domeniul gestionării bazate pe colaborare a programelor;

| 19. | asigurarea faptului că toate proiectele în materie de capabilități conduse de statele membre participante sporesc competitivitatea industriei europene de apărare prin intermediul unei politici industriale corespunzătoare care evită suprapunerile inutile; |
| --- | --- |

19.

asigurarea faptului că toate proiectele în materie de capabilități conduse de statele membre participante sporesc competitivitatea industriei europene de apărare prin intermediul unei politici industriale corespunzătoare care evită suprapunerile inutile;

| 20. | asigurarea faptului că programele de cooperare – care trebuie să se deruleze numai în beneficiul entităților care asigură, într-un mod care poate fi demonstrat, o valoare adăugată pe teritoriul UE – și strategiile de achiziție adoptate de statele membre participante vor avea un impact pozitiv asupra EDTIB. |
| --- | --- |

20.

asigurarea faptului că programele de cooperare – care trebuie să se deruleze numai în beneficiul entităților care asigură, într-un mod care poate fi demonstrat, o valoare adăugată pe teritoriul UE – și strategiile de achiziție adoptate de statele membre participante vor avea un impact pozitiv asupra EDTIB.

TRADUCERE

Notificare privind cooperarea structurată permanentă (PESCO), adresată Consiliului și Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate

Preambul

Preambul

Statele membre participante,

Statele membre participante,

Reamintind că Uniunea desfășoară o politică externă și de securitate comună bazată pe realizarea „unui grad din ce în ce mai mare de convergență a acțiunilor statelor membre” [articolul 24 alineatul (2) din TUE] și că politica de securitate și apărare comună (PSAC) face parte integrantă din politica externă și de securitate comună;

Având în vedere faptul că politica de securitate și apărare comună asigură Uniunii o capacitate operațională bazată pe mijloace civile și militare și că o consolidare a politicii de securitate și apărare va necesita eforturi din partea statelor membre în domeniul capabilităților;

Reamintind, de asemenea, angajamentul Uniunii Europene și al statelor sale membre de a promova o ordine mondială bazată pe norme, care are drept principiu-cheie multilateralismul și în centrul căreia se află Organizația Națiunilor Unite;

Reamintind articolul 42 alineatul (6) din Tratatul privind Uniunea Europeană, conform căruia statele membre care întrunesc cele mai înalte capabilități militare și care au subscris unor angajamente mai stricte în materie „în vederea realizării celor mai solicitante misiuni” stabilesc o cooperare structurată permanentă (PESCO) în cadrul Uniunii;

Având în vedere că PESCO ar putea să contribuie semnificativ la atingerea nivelului de ambiție al UE, inclusiv în vederea misiunilor și operațiilor celor mai dificile, și că aceasta ar putea să faciliteze dezvoltarea capabilităților de apărare ale statelor membre printr-o implicare puternică în proiecte de achiziții publice multinaționale și cu entități industriale corespunzătoare, inclusiv cu întreprinderi mici și mijlocii, și să consolideze cooperarea europeană în domeniul apărării, utilizând, în același timp, pe deplin tratatele;

Ținând seama de obiectivele unei cooperări structurate permanente și de demersurile statelor membre pentru realizarea acestora, astfel cum sunt prevăzute în Protocolul (nr. 10) privind cooperarea structurată permanentă și la care se face trimitere în articolul 46 din TUE;

Luând act de faptul că în concluziile Consiliului European desfășurat la 15 decembrie 2016 se afirmă că europenii trebuie să își asume o responsabilitate mai mare pentru securitatea lor și se subliniază că, în vederea consolidării securității și apărării Europei într-un mediu geopolitic dificil și pentru a-și proteja mai bine cetățenii, confirmând angajamentele anterioare în acest sens, este necesar să se depună mai multe eforturi, inclusiv prin angajarea unor resurse suplimentare suficiente, ținând seama totodată de circumstanțele naționale, de angajamentele juridice, iar pentru statele membre care fac parte și din NATO, de orientările NATO privind cheltuielile de apărare;

Reamintind totodată că Consiliul European a solicitat atât consolidarea cooperării în ceea ce privește dezvoltarea capabilităților necesare, cât și angajamentul de a pune la dispoziție astfel de capabilități atunci când este necesar, și că a afirmat că este nevoie ca Uniunea Europeană și statele sale membre să poată contribui într-o manieră hotărâtoare la eforturile colective și să poată totodată acționa autonom dacă și când este necesar, precum și împreună cu partenerii ori de câte ori este posibil;

Având în vedere solicitarea Consiliului European din iunie 2017 în ceea ce privește elaborarea în comun a unor proiecte convenite de către statele membre privind capabilitățile, pentru a completa lipsurile majore existente și pentru a dezvolta tehnologiile viitorului, un efort esențial pentru a atinge nivelul de ambiție al UE aprobat de Consiliul European în decembrie 2016; a salutat comunicarea Comisiei privind Fondul european de apărare, alcătuit dintr-o fereastră pentru cercetare și o fereastră pentru capabilități și a făcut apel la statele membre să identifice proiecte corespunzătoare privind capabilitățile pentru Fondul european de apărare și pentru programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării;

Reamintind în special invitația Consiliului European către Înaltul Reprezentant de a prezenta propuneri în ceea ce privește elementele și opțiunile unei cooperări structurate permanente cuprinzătoare, bazându-se pe o abordare modulară și schițând posibile proiecte;

Reamintind că, la 6 martie 2017, Consiliul Afaceri Externe a convenit asupra necesității de a se continua lucrările cu privire la o cooperare structurată permanentă cuprinzătoare, bazată pe o abordare modulară, care ar trebui să fie deschisă tuturor statelor membre care doresc să își asume angajamentele obligatorii necesare și care îndeplinesc criteriile, pe baza articolului 42 alineatul (6), a articolului 46 din tratat și a Protocolului (nr. 10) la tratat;

Urmărind cu hotărâre să ajungă la un nivel superior în definirea progresivă a unei politici de apărare comune a Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 42 alineatul (2) din TUE, prin instituirea unei cooperări structurate permanente în cadrul Uniunii; luând în considerare caracterul specific al politicii de securitate și apărare a fiecărui stat membru;

Reamintind obligația prevăzută la articolul 42 alineatul (7) din TUE de a furniza ajutor și asistență reciprocă;

Reamintind că, în conformitate cu articolul 42 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană, angajamentele și cooperarea în domeniul politicii de securitate și apărare comune „sunt conforme cu angajamentele asumate în cadrul Organizației Tratatului Atlanticului de Nord, care rămâne pentru statele membre ale acestei organizații fundamentul apărării lor colective și cadrul de punere în aplicare a acesteia”;

Subliniind faptul că în cadrul Consiliului European din 22/23 iunie 2017 s-a convenit „asupra necesității de a lansa o cooperare structurată permanentă (PESCO) ambițioasă și deschisă tuturor” și ca răspuns la mandatul Consiliului European privind alcătuirea în termen de trei luni a unei liste comune „de criterii și angajamente cu caracter obligatoriu, în deplină conformitate cu articolul 42 alineatul (6) și articolul 46 din TUE și cu Protocolul (nr. 10) la tratat, inclusiv în vederea celor mai solicitante misiuni, cu un calendar precis și mecanisme de evaluare specifice, pentru a le permite statelor membre care sunt în măsură să procedeze astfel să își notifice fără întârziere intențiile de participare”;

NOTIFICĂ Consiliului și Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate intenția lor de a participa la cooperarea structurată permanentă;

INVITĂ Consiliul să adopte o decizie de stabilire a unei cooperări structurate permanente, în conformitate cu dispozițiile relevante din Tratatul privind Uniunea Europeană și din Protocolul (nr. 10) la tratat și pe baza principiilor specificate în anexa I, a angajamentelor comune mai stricte cuprinse în anexa II, precum și a propunerilor privind guvernanța cuprinse în anexa III;

VA PREZENTA, înainte de adoptarea de către Consiliu a deciziei de instituire a PESCO, un plan național de punere în aplicare prin care să își demonstreze capacitatea de a îndeplini angajamentele mai stricte cuprinse în anexa II.

Încheiată la Bruxelles, la treisprezece noiembrie anul două mii șaptesprezece.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

За Република България

Za Českou republiku

Für die Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi nimel

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Za Republiku Hrvatsku

Per la Repubblica italiana

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Latvijas Republikas vārdā –

Lietuvos Respublikos vardu

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Magyarország részéről

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Pentru România

Za Republiko Slovenijo

Za Slovenskú republiku

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

| * | La 7 decembrie 2017, Irlanda a notificat Consiliului și Înaltului Reprezentant intenția sa de a participa la PESCO și s-a asociat prezentei notificări comune. |
| --- | --- |

*

La 7 decembrie 2017, Irlanda a notificat Consiliului și Înaltului Reprezentant intenția sa de a participa la PESCO și s-a asociat prezentei notificări comune.

| * | La 7 decembrie 2017, Republica Portugheză a notificat Consiliului și Înaltului Reprezentant intenția sa de a participa la PESCO și s-a asociat prezentei notificări comune. |
| --- | --- |

*

La 7 decembrie 2017, Republica Portugheză a notificat Consiliului și Înaltului Reprezentant intenția sa de a participa la PESCO și s-a asociat prezentei notificări comune.

ANEXA I – PRINCIPII ALE PESCO

„Cooperarea structurată permanentă” este prevăzută la articolele 42 și 46 din Tratatul privind Uniunea Europeană și în Protocolul (nr. 10) la tratat. Aceasta poate fi activată o singură dată și este instituită prin decizie a Consiliului care trebuie să fie adoptată cu majoritate calificată, pentru a reuni în domeniul apărării toate statele membre care doresc acest lucru, „care întrunesc cele mai înalte” capabilități militare și care au subscris „unor angajamente mai stricte în materie în vederea realizării celor mai solicitante misiuni” și operații.

PESCO este un cadru juridic european ambițios, obligatoriu și cuprinzător pentru investițiile în securitatea și apărarea teritoriului UE și a cetățenilor acesteia. De asemenea, PESCO asigură un cadru politic crucial pentru toate statele membre în vederea îmbunătățirii de către fiecare dintre acestea a resurselor militare și a capabilităților de apărare de care dispune prin intermediul unor inițiative bine coordonate și al unor proiecte concrete bazate pe angajamente mai stricte. Consolidarea capabilităților de apărare ale statelor membre ale UE va fi, de asemenea, benefică și pentru NATO. O astfel de consolidare a capabilităților va spori rezistența pilonului european în cadrul Alianței și va răspunde cererilor repetate privind o mai intensă partajare a sarcinilor la nivel transatlantic.

PESCO reprezintă un pas crucial către consolidarea politicii comune de apărare și ar putea contribui la o eventuală evoluție către o apărare comună în cazul în care Consiliul hotărăște acest lucru în unanimitate [după cum se prevede la articolul 42 alineatul (2) din TUE]. O viziune pe termen lung asupra PESCO ar putea fi să se ajungă la un pachet coerent de forță care acoperă întregul spectru – în complementaritate cu NATO, care va continua să fie piatra de temelie a apărării colective pentru membrii săi.

Considerăm că un cadru PESCO cuprinzător ar constitui cel mai important instrument pentru a promova securitatea și apărarea comună într-o zonă în care sunt necesare o mai mare coerență, continuitate, coordonare și colaborare. Eforturile europene în acest scop trebuie să fie unite, coordonate și semnificative și să se bazeze pe orientări politice convenite de comun acord.

PESCO oferă un cadru juridic fiabil și obligatoriu în cadrul instituțional al UE. Statele membre participante își vor îndeplini angajamentele obligatorii, confirmând că instituirea și punerea în aplicare a cooperării structurate permanente vor fi desfășurate în deplină conformitate cu dispozițiile TUE și ale protocoalelor anexate la acesta, cu respectarea dispozițiilor constituționale ale statelor membre.

Caracterul obligatoriu al angajamentelor PESCO va fi asigurat printr-o evaluare periodică anuală realizată de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și va fi sprijinit, în special, de Agenția Europeană de Apărare (AEA) în ceea ce privește aspectele privind dezvoltarea capabilităților [mai precis cele descrise la articolul 3 din Protocolul (nr. 10)] și de SEAE, inclusiv de EUMS și de alte structuri în domeniul PSAC, în ceea ce privește aspectele operaționale ale PESCO. Prin PESCO, Uniunea ar putea acționa în direcția unui pachet coerent de forță care acoperă întregul spectru, întrucât PESCO ar adăuga o coordonare și orientări de tip descendent structurilor și liniilor de eforturi de tip ascendent, existente sau viitoare.

PESCO ar oferi statelor membre oportunități pentru îmbunătățirea capabilităților de apărare, prin participarea la inițiative bine coordonate și la proiecte comune concrete, cu posibilitatea de valorificare a rețelelor regionale existente. Participarea la PESCO este voluntară și nu aduce atingere suveranității naționale.

Un cadru PESCO cuprinzător este un semnal politic puternic către cetățenii europeni și restul lumii: guvernele statelor membre ale UE iau în serios securitatea și apărarea comune și dau un impuls către avansarea acestora. Pentru cetățenii UE, aceasta înseamnă o mai mare securitate și un semn clar al voinței din partea tuturor statelor membre de a promova securitatea și apărarea comune pentru realizarea obiectivelor stabilite de Strategia globală a UE.

Cadrul PESCO va fi orientat spre rezultate și ar trebui să permită realizarea unor progrese concrete la nivelul cheltuielilor de investiții în materie de echipamente de apărare, al obiectivelor colaborative de dezvoltare a capabilităților și al disponibilității unor capabilități de apărare care să poată fi desfășurate pentru misiuni și operații combinate, recunoscând principiul unui singur set de forțe. Principala forță motrice a dezvoltării capabilităților PESCO va fi acoperirea deficitelor de capabilități legate de nivelul de ambiție al UE și de obiectivele și prioritățile politicii de securitate și apărare comune.

Caracterul „cuprinzător” și „modular” al PESCO, astfel cum este descris de Consiliul European în decembrie 2016, nu trebuie să conducă la o nivelare a cooperării. Obiectivul unui cadru PESCO „ambițios” subliniază necesitatea ca toate statele membre participante la PESCO să respecte o listă comună de obiective și angajamente. După cum a reamintit Consiliul European din iunie 2017, cooperarea structurată permanentă (PESCO) „este ambițioasă și deschisă tuturor”.

Următoarea listă de angajamente trebuie să contribuie la atingerea nivelului de ambiție al UE, astfel cum este definit în concluziile Consiliului din 14 noiembrie 2016 și aprobat de Consiliul European din decembrie 2016 și, astfel, să consolideze autonomia strategică atât a cetățenilor, cât și a UE.

ANEXA II – LISTA ANGAJAMENTELOR COMUNE AMBIȚIOASE ȘI MAI STRICTE ÎN CELE CINCI DOMENII PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 2 DIN PROTOCOLUL NR. 10

| „(a) | să coopereze, încă de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, în vederea atingerii obiectivelor stabilite privind nivelul cheltuielilor de investiții în materie de echipamente de apărare și să reexamineze cu regularitate aceste obiective din perspectiva mediului de securitate și a responsabilităților internaționale ale Uniunii” |
| --- | --- |

„(a)

Pe baza criteriilor de referință colective identificate în 2007, statele membre participante subscriu la următoarele angajamente:

| 1. | majorarea periodică a bugetelor pentru apărare în termeni reali, în vederea realizării obiectivelor convenite; |
| --- | --- |

1.

majorarea periodică a bugetelor pentru apărare în termeni reali, în vederea realizării obiectivelor convenite;

| 2. | majorarea în mod succesiv, pe termen mediu, a cheltuielilor pentru investiții în domeniul apărării la 20 % din totalul cheltuielilor în domeniul apărării (criteriu de referință colectiv) pentru a acoperi lacunele de capabilități strategice prin participarea la proiecte în domeniul capabilităților de apărare în conformitate cu Planul de dezvoltare a capabilităților și cu procesul anual coordonat de revizuire (CARD); |
| --- | --- |

2.

majorarea în mod succesiv, pe termen mediu, a cheltuielilor pentru investiții în domeniul apărării la 20 % din totalul cheltuielilor în domeniul apărării (criteriu de referință colectiv) pentru a acoperi lacunele de capabilități strategice prin participarea la proiecte în domeniul capabilităților de apărare în conformitate cu Planul de dezvoltare a capabilităților și cu procesul anual coordonat de revizuire (CARD);

| 3. | intensificarea proiectelor strategice comune și bazate pe colaborare în domeniul capabilităților de apărare. Astfel de proiecte comune și bazate pe colaborare ar trebui să fie sprijinite prin Fondul european de apărare, dacă este necesar și după caz; |
| --- | --- |

3.

intensificarea proiectelor strategice comune și bazate pe colaborare în domeniul capabilităților de apărare. Astfel de proiecte comune și bazate pe colaborare ar trebui să fie sprijinite prin Fondul european de apărare, dacă este necesar și după caz;

| 4. | creșterea ponderii cheltuielilor alocate pentru cercetare și tehnologie în domeniul apărării, în vederea unei apropieri de obiectivul de 2 % din totalul cheltuielilor pentru apărare (criteriu de referință colectiv); |
| --- | --- |

4.

creșterea ponderii cheltuielilor alocate pentru cercetare și tehnologie în domeniul apărării, în vederea unei apropieri de obiectivul de 2 % din totalul cheltuielilor pentru apărare (criteriu de referință colectiv);

| 5. | instituirea unei revizuiri periodice a acestor angajamente (în vederea aprobării de către Consiliu); |
| --- | --- |

5.

instituirea unei revizuiri periodice a acestor angajamente (în vederea aprobării de către Consiliu);

| „(b) | să își uniformizeze, în măsura posibilului, mijloacele de apărare, în special prin armonizarea identificării necesităților militare, prin punerea în comun și, după caz, prin specializarea mijloacelor și capacităților de apărare, precum și prin încurajarea cooperării în domeniul formării și al logisticii” |
| --- | --- |

„(b)

| 6. | asumarea unui rol important în dezvoltarea capabilităților în UE, inclusiv în cadrul CARD, pentru a asigura disponibilitatea capabilităților necesare pentru atingerea nivelului de ambiție în Europa; |
| --- | --- |

6.

asumarea unui rol important în dezvoltarea capabilităților în UE, inclusiv în cadrul CARD, pentru a asigura disponibilitatea capabilităților necesare pentru atingerea nivelului de ambiție în Europa;

| 7. | sprijinirea CARD în cea mai mare măsură posibilă, recunoscând în același timp caracterul voluntar al revizuirii și constrângerile individuale ale statelor membre participante; |
| --- | --- |

7.

sprijinirea CARD în cea mai mare măsură posibilă, recunoscând în același timp caracterul voluntar al revizuirii și constrângerile individuale ale statelor membre participante;

| 8. | implicarea intensă a unui viitor Fond european de apărare în achiziții publice multinaționale cu valoare adăugată identificată a UE; |
| --- | --- |

8.

implicarea intensă a unui viitor Fond european de apărare în achiziții publice multinaționale cu valoare adăugată identificată a UE;

| 9. | elaborarea de cerințe armonizate pentru toate proiectele de dezvoltare a capabilităților convenite de statele membre participante; |
| --- | --- |

9.

elaborarea de cerințe armonizate pentru toate proiectele de dezvoltare a capabilităților convenite de statele membre participante;

| 10. | luarea în considerare a utilizării în comun a capabilităților existente, pentru a optimiza resursele disponibile și pentru a îmbunătăți eficacitatea globală a acestora; |
| --- | --- |

10.

luarea în considerare a utilizării în comun a capabilităților existente, pentru a optimiza resursele disponibile și pentru a îmbunătăți eficacitatea globală a acestora;

| 11. | asigurarea sporirii eforturilor de cooperare în domeniul apărării cibernetice, cum ar fi schimbul de informații, formarea și sprijinul operațional; |
| --- | --- |

11.

asigurarea sporirii eforturilor de cooperare în domeniul apărării cibernetice, cum ar fi schimbul de informații, formarea și sprijinul operațional;

| „(c) | să adopte măsuri concrete pentru sporirea disponibilității, a interoperabilității, a flexibilității și a capacității de desfășurare a forțelor, în special prin identificarea unor obiective comune în materie de proiectare a forțelor, inclusiv prin reexaminarea eventuală a procedurilor de decizie naționale” |
| --- | --- |

„(c)

| 12. | în ceea ce privește disponibilitatea și capacitatea de desfășurare a forțelor, statele membre participante se angajează:






  — | să pună la dispoziție formațiuni care pot fi desfășurate strategic pentru realizarea nivelului de ambiție al UE, pe lângă o posibilă desfășurare a unui EUBG. Acest angajament nu implică o forță de reacție, o forță permanentă sau o forță în așteptare; |
| --- | --- | --- |

12.

în ceea ce privește disponibilitatea și capacitatea de desfășurare a forțelor, statele membre participante se angajează:

—

să pună la dispoziție formațiuni care pot fi desfășurate strategic pentru realizarea nivelului de ambiție al UE, pe lângă o posibilă desfășurare a unui EUBG. Acest angajament nu implică o forță de reacție, o forță permanentă sau o forță în așteptare;

| — | să elaboreze un instrument solid (de exemplu, o bază de date) care să fie accesibil numai statelor membre participante și națiunilor care contribuie, pentru înregistrarea capabilităților care sunt disponibile și pot fi desfășurate rapid, în vederea facilitării și accelerării procesului de constituire a forțelor; |
| --- | --- |

—

să elaboreze un instrument solid (de exemplu, o bază de date) care să fie accesibil numai statelor membre participante și națiunilor care contribuie, pentru înregistrarea capabilităților care sunt disponibile și pot fi desfășurate rapid, în vederea facilitării și accelerării procesului de constituire a forțelor;

| — | să urmărească asumarea unui angajament politic accelerat la nivel național, inclusiv să revizuiască, eventual, procedurile de decizie la nivel național; |
| --- | --- |

—

să urmărească asumarea unui angajament politic accelerat la nivel național, inclusiv să revizuiască, eventual, procedurile de decizie la nivel național;

| — | să acorde un sprijin substanțial, în limitele mijloacelor și capabilităților, pentru operațiile PSAC (de exemplu EUFOR) și misiunile PSAC (de exemplu misiunile de instruire ale UE) – constând în personal, echipamente, instruire, sprijin în domeniul exercițiilor, infrastructură sau alte tipuri de sprijin – asupra cărora Consiliul a decis în unanimitate, fără a aduce atingere vreunei decizii privind contribuțiile la operațiile PSAC sau vreunei constrângeri constituționale; |
| --- | --- |

—

să acorde un sprijin substanțial, în limitele mijloacelor și capabilităților, pentru operațiile PSAC (de exemplu EUFOR) și misiunile PSAC (de exemplu misiunile de instruire ale UE) – constând în personal, echipamente, instruire, sprijin în domeniul exercițiilor, infrastructură sau alte tipuri de sprijin – asupra cărora Consiliul a decis în unanimitate, fără a aduce atingere vreunei decizii privind contribuțiile la operațiile PSAC sau vreunei constrângeri constituționale;

| — | să contribuie substanțial la EUBG prin confirmarea contribuțiilor în principiu cu cel puțin patru ani în avans, cu o perioadă în așteptare în conformitate cu conceptul EUBG, cu obligația de a efectua exerciții în cadrul EUBG pentru ansamblul de forțe EUBG (națiunea-cadru) și/sau de a participa la aceste exerciții (toate statele membre ale UE care participă la EUBG); |
| --- | --- |

—

să contribuie substanțial la EUBG prin confirmarea contribuțiilor în principiu cu cel puțin patru ani în avans, cu o perioadă în așteptare în conformitate cu conceptul EUBG, cu obligația de a efectua exerciții în cadrul EUBG pentru ansamblul de forțe EUBG (națiunea-cadru) și/sau de a participa la aceste exerciții (toate statele membre ale UE care participă la EUBG);

| — | să simplifice și să uniformizeze transportul militar transfrontalier în Europa pentru a permite desfășurarea rapidă a personalului și echipamentelor militare; |
| --- | --- |

—

să simplifice și să uniformizeze transportul militar transfrontalier în Europa pentru a permite desfășurarea rapidă a personalului și echipamentelor militare;

| 13. | în ceea ce privește interoperabilitatea forțelor, statele membre participante se angajează:






  — | să dezvolte interoperabilitatea forțelor lor prin:






  — | angajamentul de a conveni asupra unor criterii comune de evaluare și de validare pentru ansamblul de forțe EUBG, aliniate cu standardele NATO, menținând, în același timp, certificarea națională; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

în ceea ce privește interoperabilitatea forțelor, statele membre participante se angajează:

—

să dezvolte interoperabilitatea forțelor lor prin:

—

angajamentul de a conveni asupra unor criterii comune de evaluare și de validare pentru ansamblul de forțe EUBG, aliniate cu standardele NATO, menținând, în același timp, certificarea națională;

| — | angajamentul de a conveni asupra unor standarde tehnice și operaționale comune ale forțelor, recunoscându-se necesitatea de a se asigura interoperabilitatea cu NATO; |
| --- | --- |

—

angajamentul de a conveni asupra unor standarde tehnice și operaționale comune ale forțelor, recunoscându-se necesitatea de a se asigura interoperabilitatea cu NATO;

| — | să optimizeze structurile multinaționale: statele membre participante ar putea să se angajeze să se alăture principalelor structuri existente și eventualelor structuri viitoare care participă la acțiunea externă europeană în domeniul militar (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS) și să joace un rol activ în cadrul acestora; |
| --- | --- |

—

să optimizeze structurile multinaționale: statele membre participante ar putea să se angajeze să se alăture principalelor structuri existente și eventualelor structuri viitoare care participă la acțiunea externă europeană în domeniul militar (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS) și să joace un rol activ în cadrul acestora;

| 14. | statele membre participante vor depune eforturi pentru o abordare ambițioasă a finanțării comune a operațiilor și misiunilor militare ale PSAC, dincolo de ceea ce se va defini drept costuri comune conform deciziei Consiliului privind Athena; |
| --- | --- |

14.

statele membre participante vor depune eforturi pentru o abordare ambițioasă a finanțării comune a operațiilor și misiunilor militare ale PSAC, dincolo de ceea ce se va defini drept costuri comune conform deciziei Consiliului privind Athena;

| „(d) | să coopereze pentru a se asigura adoptarea măsurilor necesare pentru acoperirea, inclusiv prin abordări multinaționale și fără a aduce atingere angajamentelor referitoare la acestea, luate în cadrul Organizației Tratatului Atlanticului de Nord, a lacunelor constatate în cadrul «Mecanismului de dezvoltare a capacităților»
  ” |
| --- | --- |

„(d)

| 15. | asigurarea unei contribuții la depășirea deficiențelor în materie de capabilități identificate în cadrul Planului de dezvoltare a capabilităților (CDP) și al CARD; aceste proiecte în materie de capabilități vor spori autonomia strategică a Europei și vor consolida baza industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB); |
| --- | --- |

15.

asigurarea unei contribuții la depășirea deficiențelor în materie de capabilități identificate în cadrul Planului de dezvoltare a capabilităților (CDP) și al CARD; aceste proiecte în materie de capabilități vor spori autonomia strategică a Europei și vor consolida baza industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB);

| 16. | considerarea drept prioritară a unei abordări bazate pe colaborare europeană, în scopul de a suplini deficiențe în materie de capabilități identificate la nivel național și, ca regulă generală, utilizarea exclusivă a unei abordări strict naționale în cazul în care a fost deja realizată o astfel de analiză; |
| --- | --- |

16.

considerarea drept prioritară a unei abordări bazate pe colaborare europeană, în scopul de a suplini deficiențe în materie de capabilități identificate la nivel național și, ca regulă generală, utilizarea exclusivă a unei abordări strict naționale în cazul în care a fost deja realizată o astfel de analiză;

| 17. | participarea la cel puțin un proiect în cadrul PESCO prin care se dezvoltă sau se oferă capabilități identificate ca fiind relevante din punct de vedere strategic de către statele membre; |
| --- | --- |

17.

participarea la cel puțin un proiect în cadrul PESCO prin care se dezvoltă sau se oferă capabilități identificate ca fiind relevante din punct de vedere strategic de către statele membre;

| „(e) | să participe, după caz, la dezvoltarea de programe comune sau europene de echipamente majore în cadrul Agenției Europene de Apărare” |
| --- | --- |

„(e)

| 18. | utilizarea AEA ca forum european pentru dezvoltarea capabilităților comune și considerarea OCCAR ca organizația preferată în domeniul gestionării bazate pe colaborare a programelor; |
| --- | --- |

18.

utilizarea AEA ca forum european pentru dezvoltarea capabilităților comune și considerarea OCCAR ca organizația preferată în domeniul gestionării bazate pe colaborare a programelor;

| 19. | asigurarea faptului că toate proiectele în materie de capabilități conduse de statele membre participante sporesc competitivitatea industriei europene de apărare prin intermediul unei politici industriale corespunzătoare care evită suprapunerile inutile; |
| --- | --- |

19.

asigurarea faptului că toate proiectele în materie de capabilități conduse de statele membre participante sporesc competitivitatea industriei europene de apărare prin intermediul unei politici industriale corespunzătoare care evită suprapunerile inutile;

| 20. | asigurarea faptului că programele de cooperare – care trebuie să se deruleze numai în beneficiul entităților care asigură, într-un mod care poate fi demonstrat, o valoare adăugată pe teritoriul UE – și strategiile de achiziție adoptate de statele membre participante vor avea un impact pozitiv asupra EDTIB. |
| --- | --- |

20.

asigurarea faptului că programele de cooperare – care trebuie să se deruleze numai în beneficiul entităților care asigură, într-un mod care poate fi demonstrat, o valoare adăugată pe teritoriul UE – și strategiile de achiziție adoptate de statele membre participante vor avea un impact pozitiv asupra EDTIB.

ANEXA III – GUVERNANȚA

1.   Statele membre participante își păstrează poziția centrală în cadrul procesului de decizie, acționând totuși coordonat cu Înaltul Reprezentant

PESCO este un cadru al cărui motor sunt statele membre participante și rămâne în principal de competența acestora. Este necesară transparența pentru statele membre ale UE neparticipante.

Pentru a asigura o coordonare adecvată a PESCO cu politica generală de securitate și apărare comună (PSAC), a cărei parte integrantă este, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate va fi implicat pe deplin în procedurile referitoare la PESCO. Înaltul Reprezentant va fi responsabil de gestionarea evaluării anuale solicitate de Consiliul European și prevăzute mai jos, în partea a IV-a. SEAE, inclusiv Statul-Major al UE (EUMS), și AEA vor asigura secretariatul PESCO, în strânsă coordonare cu secretarul general adjunct responsabil pentru PSAC și răspunsul în caz de criză al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE).

În conformitate cu articolul 3 din Protocolul (nr. 10) la TUE și cu Decizia Consiliului de înființare a Agenției Europene de Apărare, AEA ca sprijini Înaltul Reprezentant în ceea ce privește aspectele de dezvoltare a capabilităților PESCO. SEAE îl va sprijini pe Înaltul Reprezentant în special în ceea ce privește aspectele operaționale ale PESCO, inclusiv prin intermediul Statului-Major al UE și al altor structuri ale PSAC.

Se observă că, în conformitate cu articolul 41 alineatul (1) din TUE, „Cheltuielile administrative care revin instituțiilor în temeiul punerii în aplicare a prezentului capitol sunt acoperite din bugetul Uniunii”.

2.   Guvernanța este alcătuită din două niveluri de gestiune, cu un nivel superior responsabil pentru menținerea coerenței și a ambiției PESCO, completat de proceduri specifice de guvernanță pentru proiectele PESCO.

2.1.   Nivelul superior va fi responsabil pentru coerența și punerea credibilă în aplicare a PESCO.

Acesta se va baza pe structurile existente. Atunci când miniștrii afacerilor externe și miniștrii apărării din UE se reunesc în cadrul unui Consiliu Afaceri Externe/Apărare (de obicei de două ori pe an), ar putea să se ocupe și de chestiunile PESCO. În cazul în care Consiliul se reunește pentru a trata chestiuni PESCO, drepturile de vot sunt rezervate reprezentanților statelor membre participante. Cu aceste ocazii, statele membre participante ar putea adopta noi proiecte în unanimitate [în conformitate cu articolul 46 alineatul (6) din TUE)], ar putea primi evaluări ale eforturilor statelor membre participante, în special cele detaliate în partea a III-a a prezentei anexe și ar putea confirma participarea altor state membre prin majoritate calificată, după consultarea Înaltului Reprezentant, în conformitate cu articolul 46 alineatul (3) din TUE.

În ultimă instanță, Consiliul poate suspenda participarea unui stat membru care nu mai îndeplinește criteriile, căruia i-a fost pus la dispoziție în prealabil un termen clar determinat pentru consultare individuală și măsuri de reacție, sau a unui stat membru care nu mai este capabil sau nu mai dorește să îndeplinească angajamentele și obligațiile PESCO, în conformitate cu articolul 46 alineatul (4) din TUE.

Grupurile de pregătire relevante existente ale Consiliului se vor reuni în „format PESCO”, respectiv în prezența tuturor statelor membre ale UE, dar cu o dispunere care să reflecte faptul că numai statele membre participante au drept de vot în Consiliu. Ar putea fi convocate reuniuni COPS în „format PESCO” pentru a aborda chestiunile de interes comun în rândul statelor membre participante, pentru a planifica și discuta cu privire la proiecte sau pentru a discuta despre noi solicitări de participare la PESCO. Activitatea acestuia va fi sprijinită de reuniuni ale PMG în format PESCO. Comitetul militar al UE va fi, de asemenea, convocat în format PESCO, solicitându-i-se în special avize militare. În plus, pot avea loc reuniuni informale doar între statele membre participante.

2.2.   Guvernanța proiectelor

2.2.1.   Controlul asupra proiectelor PESCO se va baza pe o evaluare efectuată de Înaltul Reprezentant, cu contribuția SEAE, inclusiv EUMS, și a AEA, iar selecția proiectelor va necesita o decizie a Consiliului

Statele membre participante sunt libere să prezinte orice proiect pe care îl consideră util pentru finalitatea PESCO. Acestea își vor face publică intenția pentru a obține sprijin și a înainta proiecte secretariatului PESCO în nume colectiv și vor comunica propunerile simultan tuturor statelor membre participante.

Proiectele ar trebui să contribuie la realizarea angajamentelor menționate în anexa II la notificare, multe dintre acestea presupunând dezvoltarea sau furnizarea de capabilități identificate de statele membre drept relevante strategic și cu o valoare adăugată europeană stabilită de comun acord, și, respectiv, solicitând furnizarea unui sprijin substanțial, în limita mijloacelor și a capabilităților, pentru operațiile PSAC (EUFOR) și misiunile PSAC (cum ar fi misiunile de instruire ale UE), în conformitate cu articolul 42 alineatul (4) din TUE.

Pentru a asigura coerența și unitatea logică a diverselor proiecte PESCO, propunem adoptarea unui număr limitat de proiecte axate în mod specific pe misiuni și operații, în conformitate cu nivelul de ambiție al UE. Celelalte proiecte ar urma să susțină acest set de proiecte, jucând un rol de facilitare și sprijin. Proiectele ar trebui grupate în consecință.

Secretariatul PESCO va coordona evaluarea propunerilor de proiecte. În ceea ce privește proiectele de dezvoltare a capabilităților, AEA se va asigura că nu apar suprapuneri cu inițiative existente și în alte contexte instituționale. Pentru proiectele axate pe operații și misiuni, EUMS va analiza respectarea nevoilor operaționale ale UE și ale statelor membre ale acesteia și contribuția la acestea. Pe această bază, Înaltul Reprezentant va furniza o recomandare prin care se identifică cele mai ambițioase propuneri de proiect, care contribuie la nivelul de ambiție al UE și care sunt cele mai adecvate pentru a îmbunătăți autonomia strategică a Europei. Portofoliul de proiecte reflectă un echilibru corespunzător între proiectele situate mai degrabă în domeniul dezvoltării de capabilități și cele care țin mai mult de domeniul operațiilor și al misiunilor.

Recomandarea Înaltului Reprezentant va furniza informații pe baza cărora lista proiectelor PESCO poate fi decisă de Consiliu, în cadrul PESCO, în urma avizului militar al EUMC în format PESCO și al COPS în format PESCO. Consiliul decide în unanimitate, constituită din voturile reprezentanților statelor membre participante, în conformitate cu articolul 46 alineatul (6) din TUE.

Statele membre ale UE neparticipante pot întotdeauna să își indice intenția de a participa la proiecte prin asumarea angajamentelor și aderarea la PESCO.

În mod excepțional, participanții la proiecte pot adresa invitații unor state terțe, în conformitate cu modalități generale care urmează să fie stabilite în timp util de către Consiliu în conformitate cu articolul 46 alineatul (6) din TUE. Acestea ar trebui să ofere proiectului o valoare adăugată substanțială, să contribuie la consolidarea PESCO și a PSAC și să îndeplinească angajamente mai ambițioase. Acest fapt nu înseamnă că se acordă puteri de decizie unor astfel de state terțe în ceea ce privește guvernanța PESCO. În plus, Consiliul în format PESCO va decide dacă fiecare stat terț invitat de participanții la proiecte îndeplinește condițiile prevăzute în modalitățile generale.

2.2.2.   Guvernanța proiectelor este în primul rând o responsabilitate a statelor membre participante

În momentul în care Consiliul decide cu privire la lista proiectelor PESCO, în anexă trebuie să figureze o listă a statelor membre participante asociate în cadrul fiecărui proiect. Statele membre care participă la un proiect înaintează în prealabil proiectul în nume colectiv.

Statele membre participante asociate în cadrul unui proiect convin, în unanimitate, asupra modalităților și a domeniului de aplicare ale cooperării dintre ele, inclusiv asupra contribuțiilor necesare pentru a lua parte la proiect. Ele vor stabili normele de guvernanță ale proiectului și vor decide cu privire la admiterea unor noi state membre participante pe parcursul ciclului de desfășurare a proiectului, cu statut fie de participant, fie de observator. Cu toate acestea, ar trebui elaborat un set comun de norme de guvernanță care să poată fi adaptat în cadrul proiectelor individuale. Acest lucru ar asigura o formă de standardizare a guvernanței în cadrul tuturor proiectelor și ar facilita inițierea lor. În special pentru proiectele vizând dezvoltarea capabilităților, gestionarea proiectului (specificații, strategia de achiziții, alegerea agenției executive, selecția întreprinderilor producătoare etc.) rămâne în responsabilitatea exclusivă a statelor membre participante asociate în cadrul proiectului.

Statele membre participante informează statele membre neparticipante cu privire la proiecte, după caz.

3.   O abordare în etape precise, cu obiective realiste și obligatorii pentru fiecare fază

Angajamentele asumate de statele membre participante vor fi îndeplinite prin eforturi naționale și proiecte concrete.

O abordare realistă în etape reprezintă cheia pentru menținerea participării unei avangarde de state membre în cadrul PESCO și, astfel, pentru respectarea principiului ambiției și al deschiderii. Cu toate că statele membre participante vor acționa în direcția realizării tuturor angajamentelor lor de îndată ce PESCO este lansată oficial, unele angajamente pot fi îndeplinite mai curând decât altele. În acest sens, statele membre participante trebuie să convină asupra unei abordări în etape.

Fazele vor ține seama de alte chestiuni de pe agendă (precum punerea în aplicare a EDAP, lansarea următorului cadru financiar multianual în 2021 și angajamentele deja asumate de statele membre în alte contexte). Două faze corespunzătoare (2018-2021 și 2021-2025) vor permite ordonarea temporală a angajamentelor. După 2025 va avea loc un proces de revizuire. În acest scop, statele membre participante vor evalua îndeplinirea tuturor angajamentelor PESCO și vor decide asupra unor noi angajamente, în vederea demarării unei noi etape pe calea integrării securității și a apărării europene.

4.   Guvernanța PESCO necesită un mecanism bine conceput și ambițios de evaluare, pe baza planurilor naționale de punere în aplicare

Toate statele membre participante stau drept garant pentru îndeplinirea angajamentelor, iar Înaltul Reprezentant elaborează un raport cu privire la aceasta, în conformitate cu principiul evaluării periodice stabilit în Protocolul (nr. 10) (articolul 3). Caracterul obligatoriu și credibilitatea angajamentelor convenite se asigură prin intermediul unui mecanism de evaluare pe două niveluri:

4.1.   
  „Planul național de punere în aplicare”

Pentru a dovedi capacitatea și voința fiecărui stat membru participant de a îndeplini angajamentele convenite, acestea se angajează să prezinte, înainte de adoptarea deciziei Consiliului de instituire a PESCO, un plan național de punere în aplicare în care se prezintă capacitatea lor de a îndeplini angajamentele obligatorii. În scopul transparenței, toate statele membre participante vor avea acces la aceste planuri de punere în aplicare.

Se va efectua anual o evaluare a acțiunilor întreprinse de statele membre participante pentru a îndeplini angajamentele convenite, pe baza planurilor naționale de punere în aplicare, prin intermediul secretariatului PESCO aflat sub autoritatea Înaltului Reprezentant (cu sprijinul AEA în ceea ce privește investițiile în apărare și dezvoltarea capabilităților și cu ajutorul SEAE, inclusiv al EUMS, în ceea ce privește aspectele operaționale). Sub responsabilitatea Consiliului, această evaluare se transmite COPS (în format PESCO), precum și EUMC (în format PESCO) pentru avizare.

Evaluatorii se concentrează asupra credibilității angajamentelor PESCO, verificând planurile naționale de punere în aplicare ale statelor membre, măsurile factuale și contribuțiile la proiecte.

După lansarea PESCO, statele membre participante își vor actualiza planurile naționale de punere în aplicare în funcție de cerințele abordării în etape.

La începerea fiecărei faze, angajamentele vor fi detaliate prin stabilirea unor obiective mai precise între statele membre participante, pentru a se facilita procesul de evaluare.

4.2.   O revizuire anuală și o revizuire strategică la încheierea fiecărei faze

Cel puțin o dată pe an, Consiliul comun Afaceri externe/Apărare va primi un raport de la Înaltul Reprezentant, pe baza contribuțiilor AEA [în conformitate cu articolul 3 din Protocolul (nr. 10)] și ale SEAE, inclusiv EUMC. În acest raport se prezintă în detaliu situația punerii în aplicare a PESCO, inclusiv respectarea de către fiecare stat membru participant a angajamentelor asumate în cadrul ei, în conformitate cu planul său național de punere în aplicare. În urma unui aviz al EUMC, acest raport va servi drept bază pentru recomandările și deciziile adoptate de Consiliu în conformitate cu articolul 46 din TUE.

La sfârșitul fiecărei faze (2021, 2025) se va desfășura un exercițiu de revizuire strategică în cadrul căruia se va evalua respectarea angajamentelor a căror îndeplinire era preconizată pentru faza respectivă, se va decide lansarea fazei următoare și se vor actualiza, dacă este necesar, angajamentele pentru faza următoare.

---

(1)  Notificarea este publicată împreună cu prezenta decizie (a se vedea pagina 70 a prezentului Jurnal Oficial).

1

(2)  Decizia (PESC) 2015/1835 a Consiliului din 12 octombrie 2015 de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare, (JO L 266, 13.10.2015, p. 55).

2

(3)  Decizia 2013/488/UE a Consiliului din 23 septembrie 2013 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 274, 15.10.2013, p. 1).

3

---