# Az Európai Unió L 344/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 344 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. december 23. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 344

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. december 23.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2017/2428 határozata (2017. november 30.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről | 1 |
| | | Jegyzőkönyv az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából | 3 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2017/2429 határozata (2017. december 5.) az Egyesült Királyságban túlzott hiány fennállásáról szóló 2008/713/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 6 |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/2430 határozata (2017. december 8.) a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetőjének kinevezéséről (EU BAM Rafah/2/2017) | 9 |
| | * | A Tanács (EU) 2017/2431 határozata (2017. december 11.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodással létrehozott bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával és két szakértői munkacsoport létrehozásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról | 11 |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/2432 határozata (2017. december 13.) az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéhez (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2017/1534 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUNAVFOR MED/3/2017) | 20 |
| | * | A Tanács (EU) 2017/2433 határozata (2017. december 18.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodással létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságban az említett megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvnek egy új, a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő felváltásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról | 21 |
| | * | A Tanács (EU) 2017/2434 határozata (2017. december 18.) az Európai Unió nevében az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás által létrehozott vegyes tanácsban a vegyes tanács és a vegyes bizottság eljárási szabályzatáról szóló vegyes bizottsági határozatok elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról | 26 |
| | * | A Tanács (EU) 2017/2435 határozata (2017. december 18.) a Régiók Bizottságának Málta által javasolt egy tagja kinevezéséről | 36 |
| | * | A Tanács (EU, Euratom) 2017/2436 határozata (2017. december 18.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről | 37 |
| | * | A Tanács (EU) 2017/2437 végrehajtási határozata (2017. december 18.) az Egységes Szanálási Testület elnöke megbízatásának megújításáról | 38 |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/2438 határozata (2017. december 19.) az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója (EUMM Grúzia) vezetőjének kinevezéséről (EUMM GRÚZIA/1/2017) | 39 |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/2439 határozata (2017. december 19.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről (EUTM RCA/4/2017) | 40 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2440 végrehajtási határozata (2017. december 18.) a 2014/190/EU végrehajtási határozatnak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez rendelt egyedi forrásból származó összegek tagállamok szerinti éves bontása tekintetében történő módosításáról, valamint a támogatásra jogosult régiók jegyzékének megállapításáról
  (az értesítés a C(2017) 8300. számú dokumentummal történt) | 41 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2441 végrehajtási határozata (2017. december 21.) Svájc értéktőzsdékre vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszerének az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve szerinti egyenértékűségéről (
  1
  ) | 52 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2017/2442 határozata (2017. december 8.) a 2017-ben történő érmekibocsátás mennyiségének jóváhagyásáról szóló (EU) 2016/2164 határozat módosításáról (EKB/2017/39) | 59 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2017/2443 határozata (2017. december 8.) a 2018-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2017/40) | 61 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2017/2444 határozata (2017. december 8.) az euroérme-kibocsátás mennyiségének engedélyezésére vonatkozó eljárási keretről szóló (EU) 2015/2332 határozat módosításáról (EKB/2017/41) | 63 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | Az EU–Grúzia Társulási Tanács 1/2017. sz. ajánlása (2017. november 20.) az EU–Grúzia társulási menetrendről [2017/2445] | 65 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2017/2428 határozata (2017. november 30.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről

1

Jegyzőkönyv az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából

3

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2017/2429 határozata (2017. december 5.) az Egyesült Királyságban túlzott hiány fennállásáról szóló 2008/713/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

6

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/2430 határozata (2017. december 8.) a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetőjének kinevezéséről (EU BAM Rafah/2/2017)

9

*

A Tanács (EU) 2017/2431 határozata (2017. december 11.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodással létrehozott bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával és két szakértői munkacsoport létrehozásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

11

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/2432 határozata (2017. december 13.) az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéhez (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2017/1534 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUNAVFOR MED/3/2017)

20

*

A Tanács (EU) 2017/2433 határozata (2017. december 18.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodással létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságban az említett megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvnek egy új, a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő felváltásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

21

*

A Tanács (EU) 2017/2434 határozata (2017. december 18.) az Európai Unió nevében az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás által létrehozott vegyes tanácsban a vegyes tanács és a vegyes bizottság eljárási szabályzatáról szóló vegyes bizottsági határozatok elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

26

*

A Tanács (EU) 2017/2435 határozata (2017. december 18.) a Régiók Bizottságának Málta által javasolt egy tagja kinevezéséről

36

*

A Tanács (EU, Euratom) 2017/2436 határozata (2017. december 18.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

37

*

A Tanács (EU) 2017/2437 végrehajtási határozata (2017. december 18.) az Egységes Szanálási Testület elnöke megbízatásának megújításáról

38

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/2438 határozata (2017. december 19.) az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója (EUMM Grúzia) vezetőjének kinevezéséről (EUMM GRÚZIA/1/2017)

39

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/2439 határozata (2017. december 19.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről (EUTM RCA/4/2017)

40

*

A Bizottság (EU) 2017/2440 végrehajtási határozata (2017. december 18.) a 2014/190/EU végrehajtási határozatnak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez rendelt egyedi forrásból származó összegek tagállamok szerinti éves bontása tekintetében történő módosításáról, valamint a támogatásra jogosult régiók jegyzékének megállapításáról
  (az értesítés a C(2017) 8300. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2017) 8300. számú dokumentummal történt)

41

*

A Bizottság (EU) 2017/2441 végrehajtási határozata (2017. december 21.) Svájc értéktőzsdékre vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszerének az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve szerinti egyenértékűségéről (
  1
  )

1

52

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2017/2442 határozata (2017. december 8.) a 2017-ben történő érmekibocsátás mennyiségének jóváhagyásáról szóló (EU) 2016/2164 határozat módosításáról (EKB/2017/39)

59

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2017/2443 határozata (2017. december 8.) a 2018-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2017/40)

61

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2017/2444 határozata (2017. december 8.) az euroérme-kibocsátás mennyiségének engedélyezésére vonatkozó eljárási keretről szóló (EU) 2015/2332 határozat módosításáról (EKB/2017/41)

63

AJÁNLÁSOK

*

Az EU–Grúzia Társulási Tanács 1/2017. sz. ajánlása (2017. november 20.) az EU–Grúzia társulási menetrendről [2017/2445]

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/1

---

A TANÁCS (EU) 2017/2428 HATÁROZATA

(2017. november 30.)

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. és 209. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

tekintettel a Horvát Köztársaság csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | A 2014/718/EU tanácsi határozatnak (2) megfelelően az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) aláírták, feltételezve annak egy későbbi időpontban való megkötését. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/718/EU tanácsi határozatnak (2) megfelelően az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) aláírták, feltételezve annak egy későbbi időpontban való megkötését.

| (2) | A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(2)

A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács az Európai Unió és tagállamai nevében jóváhagyja az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet.

A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyv 4. cikkének (1) bekezdésében előírt jóváhagyó okiratnak az Európai Unió és tagállamai nevében történő letétbe helyezésére jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. november 30-án.

a Tanács részéről

az elnök

K. SIMSON

---

(1)  
  2016. június 8-i egyetértés.

1

(2)  A Tanács 2014/718/EU határozata (2014. október 8.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról (HL L 300., 2014.10.18., 3. o.).

2

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/3

---

Jegyzőkönyv az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési

KERETMEGÁLLAPODÁSHOZ

a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

MAGYARORSZÁG,

A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

ROMÁNIA,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban: a tagállamok, amelyek képviseletében az Európai Unió Tanácsa jár el, és

AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Európai Unió,

egyrészről, és

A FÜLÖP-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: a Fülöp-szigetek,

másrészről,

e jegyzőkönyv alkalmazásában a továbbiakban együttesen: a szerződő felek,

TEKINTETTEL a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való 2013. július 1-jei csatlakozására,

MIVEL 2012. július 11-én Phnompenben aláírták az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodást (a továbbiakban: a megállapodás);

MIVEL 2011. december 9-én Brüsszelben aláírták a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést (a továbbiakban: a csatlakozási szerződés);

MIVEL a Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése szerint a Horvát Köztársaságnak a megállapodáshoz történő csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv megkötése útján kell megállapodni,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

A Horvát Köztársaság részes félként csatlakozik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti, 2012. július 11-én Phnompenben aláírt partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz, továbbá az Európai Unió többi tagállamával megegyező módon elfogadja és tudomásul veszi a megállapodás szövegét.

2. cikk

E jegyzőkönyv parafálását követő kellő időben az Európai Unió továbbítja tagállamainak, valamint a Fülöp-szigeteknek a megállapodás horvát nyelvű változatát. E jegyzőkönyv hatálybalépésére is figyelemmel, az e cikk első mondatában említett nyelvi változat a megállapodás angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelvű változatára vonatkozóakkal megegyező feltételek mellett válik hitelessé.

3. cikk

Ez a jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.

4. cikk

(1)   Ezt a jegyzőkönyvet az Európai Unió, a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint a Fülöp-szigetek saját eljárásának megfelelően hagyja jóvá. A szerződő felek értesítik egymást az e célból szükséges eljárások befejezéséről. A jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságán helyezik letétbe.

(2)   Ez a jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő hónap első napján lép hatályba, de nem hamarabb, mint a megállapodás hatálybalépésének napja.

5. cikk

E jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták e jegyzőkönyvet.

Съставено в Брюксел на петнадесети януари две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el quince de enero de dos mil quince.

V Bruselu dne patnáctého ledna dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende januar to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Januar zweitausendfümfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta jaanuarikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Ιανουαρίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the fifteenth day of January in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le quinze janvier deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog siječnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì quindici gennaio duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada piecpadsmitajā janvārī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų sausio penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év január havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta' Jannar tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de vijftiende januari tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego stycznia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em quinze de janeiro de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la cincisprezece ianuarie două mii cincisprezece.

V Bruseli pätnásteho januára dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne petnajstega januarja leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä tammikuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den femtonde januari tjugohundrafemton.

За държавите членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 1

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 2

За Република Филипини

Por la República de Filipinas

Za Filipínskou republiku

For Republikken Filippinerne

Für die Republik der Philippinen

Filipiini Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Φιλιππίνων

For the Republic of the Philippines

Pour la République des Philippines

Za Republiku Filipine

Per la Repubblica delle Filippine

Filipīnu Republikas vārdā –

Filipinų Respublikos vardu

A Fülöp-szigeteki Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Filippini

Voor de Republiek der Filipijnen

W imieniu Republiki Filipin

Pela República das Filipinas

Pentru Republica Filipine

Za Filipínsku republiku

Za Republiko Filipini

Filippiinien tasavallan puolesta

För Republiken Filippinerna

Image 3

---

HATÁROZATOK

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/6

---

A TANÁCS (EU) 2017/2429 HATÁROZATA

(2017. december 5.)

az Egyesült Királyságban túlzott hiány fennállásáról szóló 2008/713/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Bizottság ajánlása alapján a Tanács 2008. július 8-án az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: EKSZ) 104. cikkének (6) bekezdése szerinti 2008/713/EK határozatban (1) megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az Egyesült Királyság hatóságai által 2008 márciusában bejelentett adatok szerint az Egyesült Királyság államháztartási hiánya 2008/09-ben várhatóan eléri a GDP 3,2 %-át, így meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. Továbbá a költségvetés 2008. márciusi közzétételét követően 2008. május 13-án bejelentették a személyi jövedelemadó 2008/09-re tervezett csökkentését, ami az érintett pénzügyi évben a tervezett hiány további várható növekedését jelezte. Ez az intézkedés a Bizottság szolgálatai 2008. tavaszi előrejelzésének fényében arra utalt, hogy 2008/09-ben a hiány eléri a GDP 3,5 %-át. A túlzott hiány nem minősült átmenetinek, mivel a Bizottság szolgálatainak előrejelzéseinek becslése szerint – változatlan gazdaságpolitikát feltételezve – 2009/10-ben a GDP 3,3 %-át kitevő hiány volt várható. A Tanács azt is megállapította, hogy a GDP-arányos államadósság jóval a 60 %-ban meghatározott referenciaérték alatt marad, bár az előrejelzések szerint 2009/10-ig emelkedő pályán lesz. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság ajánlása alapján a Tanács 2008. július 8-án az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: EKSZ) 104. cikkének (6) bekezdése szerinti 2008/713/EK határozatban (1) megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az Egyesült Királyság hatóságai által 2008 márciusában bejelentett adatok szerint az Egyesült Királyság államháztartási hiánya 2008/09-ben várhatóan eléri a GDP 3,2 %-át, így meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. Továbbá a költségvetés 2008. márciusi közzétételét követően 2008. május 13-án bejelentették a személyi jövedelemadó 2008/09-re tervezett csökkentését, ami az érintett pénzügyi évben a tervezett hiány további várható növekedését jelezte. Ez az intézkedés a Bizottság szolgálatai 2008. tavaszi előrejelzésének fényében arra utalt, hogy 2008/09-ben a hiány eléri a GDP 3,5 %-át. A túlzott hiány nem minősült átmenetinek, mivel a Bizottság szolgálatainak előrejelzéseinek becslése szerint – változatlan gazdaságpolitikát feltételezve – 2009/10-ben a GDP 3,3 %-át kitevő hiány volt várható. A Tanács azt is megállapította, hogy a GDP-arányos államadósság jóval a 60 %-ban meghatározott referenciaérték alatt marad, bár az előrejelzések szerint 2009/10-ig emelkedő pályán lesz.

| (2) | Ugyanazon a napon a Tanács az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett az Egyesült Királysághoz azzal a céllal, hogy legkésőbb a 2009/10-es pénzügyi év végéig szüntesse meg a túlzott hiányt. A Tanács az eredményes intézkedések megtételének határidejeként 2009. január 8-át jelölte meg. |
| --- | --- |

(2)

Ugyanazon a napon a Tanács az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett az Egyesült Királysághoz azzal a céllal, hogy legkésőbb a 2009/10-es pénzügyi év végéig szüntesse meg a túlzott hiányt. A Tanács az eredményes intézkedések megtételének határidejeként 2009. január 8-át jelölte meg.

| (3) | Az EKSZ 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Tanács 2009. április 27-i 2009/409/EK határozatában (3) megállapította, hogy az Egyesült Királyság nem tett eredményes intézkedéseket válaszul a 2008. július 8-i tanácsi ajánlásban foglaltakra. |
| --- | --- |

(3)

Az EKSZ 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Tanács 2009. április 27-i 2009/409/EK határozatában (3) megállapította, hogy az Egyesült Királyság nem tett eredményes intézkedéseket válaszul a 2008. július 8-i tanácsi ajánlásban foglaltakra.

| (4) | Elismerve, hogy az Egyesült Királyság 2009-10. évi költségvetési egyenlege egyfelől a GDP körülbelül 1,5 %-át kitevő – az európai gazdaságélénkítési tervre is megfelelő választ jelentő – intézkedésekre, másfelől az automatikus stabilizátorok beavatkozástól mentes működésére vezethető vissza, a Tanács 2009. december 2-án az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 126. cikkének (7) bekezdése alapján elfogadott felülvizsgált ajánlásában azt ajánlotta az Egyesült Királyságnak, hogy 2014-15-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Közelebbről, a Tanács azt ajánlotta az Egyesült Királyságnak, hogy 2010/11 és 2014/15 között hajtsanak végre átlagosan évente a GDP 1



  %-ának megfelelő költségvetési kiigazítást annak érdekében, hogy a költségvetési hiány mértékét hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentsék. A Tanács 2009. december 2-i ajánlásában 2010. június 2-át állapította meg az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lévő, eredményes intézkedések határidejeként. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | 2010. július 6-án a Bizottság – a Bizottság 2010. évi tavaszi előrejelzése alapján – arra a következtetésre jutott, hogy az Egyesült Királyság a EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti, 2009. december 2-i tanácsi ajánlásnak megfelelően eredményes intézkedéseket tett. |
| --- | --- |

(5)

2010. július 6-án a Bizottság – a Bizottság 2010. évi tavaszi előrejelzése alapján – arra a következtetésre jutott, hogy az Egyesült Királyság a EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti, 2009. december 2-i tanácsi ajánlásnak megfelelően eredményes intézkedéseket tett.

| (6) | A EUMSZ 126. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Tanács 2015. június 19-i határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyság nem tett eredményes intézkedéseket válaszul a 2009. december 2-i tanácsi ajánlásban foglaltakra (4). A Tanács megállapította, hogy a 2008–2009-es globális gazdasági és pénzügyi válság következtében az Egyesül Királyság reál GDP-jének növekedésében jelentős mértékű visszaesés volt tapasztalható, amely az államháztartást is megviselte. Az Egyesült Királyság ezt követően konszolidációs tervet hajtott végre, és a 2009/10-es és a 2014/15-ös pénzügyi évek között a GDP százalékában kifejezett költségvetési hiány évről évre csökkent. Ezzel szemben a GDP-arányos államadósság ezalatt az időszak alatt tovább nőtt, főként az államháztartási hiányból adódóan, ám hozzájárultak ehhez a pénzügyi szektort érintő állami beavatkozások is. A Tanács azt a következtetést vonta le, hogy az előirányzott és végrehajtott költségvetési konszolidációs program ellenére az Egyesült Királyság 2014–2015-ig nem szüntette meg a túlzott hiányt. Emellett az Egyesült Királyság nem teljesítette a Tanács által 2009. december 2-án elfogadott, a GDP 1,75 %-át kitevő átlagos éves költségvetési kiigazításra vonatkozó ajánlást sem. |
| --- | --- |

(6)

A EUMSZ 126. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Tanács 2015. június 19-i határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyság nem tett eredményes intézkedéseket válaszul a 2009. december 2-i tanácsi ajánlásban foglaltakra (4). A Tanács megállapította, hogy a 2008–2009-es globális gazdasági és pénzügyi válság következtében az Egyesül Királyság reál GDP-jének növekedésében jelentős mértékű visszaesés volt tapasztalható, amely az államháztartást is megviselte. Az Egyesült Királyság ezt követően konszolidációs tervet hajtott végre, és a 2009/10-es és a 2014/15-ös pénzügyi évek között a GDP százalékában kifejezett költségvetési hiány évről évre csökkent. Ezzel szemben a GDP-arányos államadósság ezalatt az időszak alatt tovább nőtt, főként az államháztartási hiányból adódóan, ám hozzájárultak ehhez a pénzügyi szektort érintő állami beavatkozások is. A Tanács azt a következtetést vonta le, hogy az előirányzott és végrehajtott költségvetési konszolidációs program ellenére az Egyesült Királyság 2014–2015-ig nem szüntette meg a túlzott hiányt. Emellett az Egyesült Királyság nem teljesítette a Tanács által 2009. december 2-án elfogadott, a GDP 1,75 %-át kitevő átlagos éves költségvetési kiigazításra vonatkozó ajánlást sem.

| (7) | 2015. június 19-én a Tanács a EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett az Egyesült Királysághoz azzal a céllal, hogy legkésőbb a 2016/17-es pénzügyi évig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlás szerint az Egyesült Királyságnak 2015/2016-ban a GDP 4,1 %-át, 2016/2017-ben pedig a GDP 2,7 %-át kitevő államháztartási hiányt kellett elérnie, ami a Bizottság aktualizált 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015/2016-ban a GDP 0,5 %-át, 2016/2017-ben 1,1 %-át kitevő éves javulásának felelt meg. |
| --- | --- |

(7)

2015. június 19-én a Tanács a EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett az Egyesült Királysághoz azzal a céllal, hogy legkésőbb a 2016/17-es pénzügyi évig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlás szerint az Egyesült Királyságnak 2015/2016-ban a GDP 4,1 %-át, 2016/2017-ben pedig a GDP 2,7 %-át kitevő államháztartási hiányt kellett elérnie, ami a Bizottság aktualizált 2015. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2015/2016-ban a GDP 0,5 %-át, 2016/2017-ben 1,1 %-át kitevő éves javulásának felelt meg.

| (8) | 2015. november 16-án a Bizottság megállapította, hogy az Egyesült Királyság a 2015. június 19-i tanácsi ajánlásnak megfelelően eredményes intézkedéseket tett a túlzott hiány 2016/17-ig történő kiigazításának irányába. |
| --- | --- |

(8)

2015. november 16-án a Bizottság megállapította, hogy az Egyesült Királyság a 2015. június 19-i tanácsi ajánlásnak megfelelően eredményes intézkedéseket tett a túlzott hiány 2016/17-ig történő kiigazításának irányába.

| (9) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló 12. jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 479/2009/EK tanácsi rendelet (5) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni az államháztartási hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló 12. jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 479/2009/EK tanácsi rendelet (5) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni az államháztartási hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

| (10) | A túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséről a Tanács a közölt adatok alapján határoz. Emellett a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket (6). |
| --- | --- |

(10)

A túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséről a Tanács a közölt adatok alapján határoz. Emellett a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket (6).

| (11) | Az Egyesült Királyság 2017. szeptemberi adatszolgáltatását követően a Bizottság (Eurostat) által a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott adatok, a 2017. évi konvergenciaprogram és a Bizottság 2017. őszi előrejelzése alapján az alábbi következtetések vonhatók le:






  — | Az Egyesült Királyság az elmúlt évek során megfelelt az államháztartási hiányra vonatkozóan az ajánlásokban meghatározott céloknak. A nominális államháztartási hiány – a GDP 10 %-ának megfelelő szinten való 2009/10-es tetőződését követően – tartós csökkenést mutatott, és 2015/16-ban 4 %-ra, 2016/17-ben pedig 2,3 %-ra esett vissza, a Tanács 2015. június 19-i ajánlásával összhangban. Az időszak alatt végrehajtott költségvetési konszolidáció főként a kiadásokon alapult: a teljes folyó kiadás a 2009/10-ben a GDP 42,9 %-át kitevő szintről 2016/17-ben a GDP 38 %-ára csökkent. Ugyancsak hozzájárult ehhez – bár kisebb mértékben – az is, hogy az államháztartási bevételi hányad GDP 37,4 %-át elérő 2009/10-es szintről 2016/17-ban a GDP 38,6 %-ára nőtt. |
| --- | --- | --- |

(11)

Az Egyesült Királyság 2017. szeptemberi adatszolgáltatását követően a Bizottság (Eurostat) által a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott adatok, a 2017. évi konvergenciaprogram és a Bizottság 2017. őszi előrejelzése alapján az alábbi következtetések vonhatók le:

—

Az Egyesült Királyság az elmúlt évek során megfelelt az államháztartási hiányra vonatkozóan az ajánlásokban meghatározott céloknak. A nominális államháztartási hiány – a GDP 10 %-ának megfelelő szinten való 2009/10-es tetőződését követően – tartós csökkenést mutatott, és 2015/16-ban 4 %-ra, 2016/17-ben pedig 2,3 %-ra esett vissza, a Tanács 2015. június 19-i ajánlásával összhangban. Az időszak alatt végrehajtott költségvetési konszolidáció főként a kiadásokon alapult: a teljes folyó kiadás a 2009/10-ben a GDP 42,9 %-át kitevő szintről 2016/17-ben a GDP 38 %-ára csökkent. Ugyancsak hozzájárult ehhez – bár kisebb mértékben – az is, hogy az államháztartási bevételi hányad GDP 37,4 %-át elérő 2009/10-es szintről 2016/17-ban a GDP 38,6 %-ára nőtt.

| — | Az Egyesült Királyság hatóságai által 2017. április 27-én benyújtott, a 2016/17 és 2021/22 közötti időszakra vonatkozó 2016/17. évi konvergenciaprogam előrejelzése azzal számolt, hogy az államháztartási hiány 2017/18-ban a GDP 2,8 %-ára növekszik, majd 2018/19-ben a GDP 1,9 %-ra csökken. Ez az előrejelzés a 2016/17-re tervezett 2,7 %-os államháztartási hiányon alapult, amint ezt az Egyesült Királyság hatóságai által 2017 márciusában a túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozóan bejelentett adatok feltüntették. A konvergenciaprogam benyújtása óta a nemzeti statisztikai hivatal (ONS) lefelé módosította a 2016/17-es államháztartási hiányra vonatkozó becslését, a GDP 2,3 %-ában határozva meg azt. Miközben az Egyesült Királyság hatóságai ezután nem nyújtottak be frissített előrejelzést az államháztartási hiányról, a Bizottság 2017. őszi előrejelzésében változatlan politikát feltételezve 2017/18-ra 2,5 %-os, 2018/19-re 1,8 %-os, 2019/20-ra pedig 1,3 %-os hiányt jelez. Így a tervek szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. |
| --- | --- |

—

Az Egyesült Királyság hatóságai által 2017. április 27-én benyújtott, a 2016/17 és 2021/22 közötti időszakra vonatkozó 2016/17. évi konvergenciaprogam előrejelzése azzal számolt, hogy az államháztartási hiány 2017/18-ban a GDP 2,8 %-ára növekszik, majd 2018/19-ben a GDP 1,9 %-ra csökken. Ez az előrejelzés a 2016/17-re tervezett 2,7 %-os államháztartási hiányon alapult, amint ezt az Egyesült Királyság hatóságai által 2017 márciusában a túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozóan bejelentett adatok feltüntették. A konvergenciaprogam benyújtása óta a nemzeti statisztikai hivatal (ONS) lefelé módosította a 2016/17-es államháztartási hiányra vonatkozó becslését, a GDP 2,3 %-ában határozva meg azt. Miközben az Egyesült Királyság hatóságai ezután nem nyújtottak be frissített előrejelzést az államháztartási hiányról, a Bizottság 2017. őszi előrejelzésében változatlan politikát feltételezve 2017/18-ra 2,5 %-os, 2018/19-re 1,8 %-os, 2019/20-ra pedig 1,3 %-os hiányt jelez. Így a tervek szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad.

| — | A Bizottság 2017. őszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg, vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélküli államháztartási egyenleg 2008/09 és 2016/17 között a GDP 3,2 %-ának megfelelő mértékben javul. |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2017. őszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg, vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélküli államháztartási egyenleg 2008/09 és 2016/17 között a GDP 3,2 %-ának megfelelő mértékben javul.

| — | Az Egyesült Királyság bruttó államadósság-rátája jelentősen nőtt azóta, hogy a Tanács 2008. július 8-i határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn. A GDP-arányos államadósság a GDP 41 %-át kitevő 2007/08-as szintről 2016/17-ben 86,8 %-ra nőtt, tükrözve, hogy az érintett időszakban a nominális államháztartási hiány magasabb szintű volt, továbbá a pénzügyi szektort érintő állami beavatkozásokra került sor. A Bizottság 2017. őszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan 2016/17-ben tetőzik, majd 2019/20-ban várhatóan fokozatosan 82,9 %-ra csökken. |
| --- | --- |

—

Az Egyesült Királyság bruttó államadósság-rátája jelentősen nőtt azóta, hogy a Tanács 2008. július 8-i határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn. A GDP-arányos államadósság a GDP 41 %-át kitevő 2007/08-as szintről 2016/17-ben 86,8 %-ra nőtt, tükrözve, hogy az érintett időszakban a nominális államháztartási hiány magasabb szintű volt, továbbá a pénzügyi szektort érintő állami beavatkozásokra került sor. A Bizottság 2017. őszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan 2016/17-ben tetőzik, majd 2019/20-ban várhatóan fokozatosan 82,9 %-ra csökken.

| (12) | A EUMSZ 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács megítélése szerint az érintett tagállamban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása. |
| --- | --- |

(12)

A EUMSZ 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács megítélése szerint az érintett tagállamban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.

| (13) | A Tanács véleménye szerint az Egyesült Királyságban fennálló túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2008/713/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(13)

A Tanács véleménye szerint az Egyesült Királyságban fennálló túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2008/713/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (14) | A túlzott hiány megszüntetését követő pénzügyi évtől, azaz 2017/18-tól az Egyesült Királyság a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik, és megfelelő ütemben kell haladnia a minimális középtávú költségvetési cél felé, beleértve a kiadási referenciaérték tiszteletben tartását, továbbá az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (1a) bekezdésével összhangban meg kell felelnie az adósságkritériumnak, |
| --- | --- |

(14)

A túlzott hiány megszüntetését követő pénzügyi évtől, azaz 2017/18-tól az Egyesült Királyság a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik, és megfelelő ütemben kell haladnia a minimális középtávú költségvetési cél felé, beleértve a kiadási referenciaérték tiszteletben tartását, továbbá az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (1a) bekezdésével összhangban meg kell felelnie az adósságkritériumnak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az átfogó értékelésből az következik, hogy az Egyesült Királyságban a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

2. cikk

A 2008/713/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

T. TÕNISTE

---

(1)  A Tanács 2008/713/EK határozata (2008. július 24.) a túlzott hiány fennállásáról az Egyesült Királyságban (HL L 238., 2008.9.5., 5. o.).

1

(2)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

2

(3)  A Tanács 2009/409/EK határozata (2009. április 27.) a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdése szerinti, 2008. július 8-i tanácsi ajánlásra válaszul az Egyesült Királyság által hozandó eredményes intézkedések tényleges megtételének a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban való megállapításáról (HL L 132., 2009.5.29., 11. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2015/1098 határozata (2015. június 19.) a 2009. december 2-i tanácsi ajánlás nyomán az Egyesült Királyságtól várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról (HL L 180., 2015.7.8., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 479/2009/EK rendelete (2009. május 25.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).

5

(6)  
  „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási programok és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” c. útmutatóval (2012. szeptember 3.) összhangban. Lásd: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

6

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/9

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2017/2430 HATÁROZATA

(2017. december 8.)

a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetőjének kinevezéséről (EU BAM Rafah/2/2017)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló, 2005. november 25-i 2005/889/KKBP tanácsi együttes fellépésére (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2005/889/KKBP együttes fellépés 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazást kapott arra, hogy meghozza a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/889/KKBP együttes fellépés 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazást kapott arra, hogy meghozza a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

| (2) | A PBB 2015. július 7-én elfogadta az EU BAM Rafah/1/2015 határozatot (2), amellyel Natalina CEA-t nevezte ki az EU BAM Rafah misszióvezetőjévé a 2015. július 1-jétől2016. június 30-ig tartó időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2015. július 7-én elfogadta az EU BAM Rafah/1/2015 határozatot (2), amellyel Natalina CEA-t nevezte ki az EU BAM Rafah misszióvezetőjévé a 2015. július 1-jétől2016. június 30-ig tartó időszakra.

| (3) | A 2017. július 4-i (KKBP) 2017/1193 tanácsi határozat (3) az EU BAM Rafah megbízatását 2018. június 30-ig meghosszabbította. |
| --- | --- |

(3)

A 2017. július 4-i (KKBP) 2017/1193 tanácsi határozat (3) az EU BAM Rafah megbízatását 2018. június 30-ig meghosszabbította.

| (4) | A PBB 2016. július 11-én elfogadta az EU BAM Rafah/1/2017 határozatot (4), amellyel a 2018. június 30-ig tartó időszakra meghosszabbította Natalina CEA-nak az EU BAM Rafah misszióvezetőjeként való megbízatását. |
| --- | --- |

(4)

A PBB 2016. július 11-én elfogadta az EU BAM Rafah/1/2017 határozatot (4), amellyel a 2018. június 30-ig tartó időszakra meghosszabbította Natalina CEA-nak az EU BAM Rafah misszióvezetőjeként való megbízatását.

| (5) | 2017. december 1-jén az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy Natalina CEA helyébe Günther FREISLEBEN-t nevezzék ki az EU BAM Rafah misszióvezetőjévé a 2017. december 4-től2018 június 30-ig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(5)

2017. december 1-jén az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy Natalina CEA helyébe Günther FREISLEBEN-t nevezzék ki az EU BAM Rafah misszióvezetőjévé a 2017. december 4-től2018 június 30-ig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság Günther FREISLEBEN-t nevezi ki a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetőjévé a 2017. december 4-től2018. június 30-ig tartó időszakra.

2. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság EU BAM Rafah/1/2017 határozata hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2017. december 4-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 8-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  
  HL L 327., 2005.12.14., 28. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2015/1128 határozata (2015. július 7.) a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetőjének kinevezéséről (EU BAM Rafah/1/2015) (HL L 184., 2015.7.11., 16. o.).

2

(3)  A Tanács (KKBP) 2017/1193 határozata (2017. július 4.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója [helyesen: a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió] (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról (HL L 172., 2017.7.5., 12. o.).

3

(4)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/1280 határozata (2017. július 11.) a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EU BAM Rafah/1/2017 (HL L 184., 2017.7.15., 63. o.).

4

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/11

---

A TANÁCS (EU) 2017/2431 HATÁROZATA

(2017. december 11.)

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodással létrehozott bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával és két szakértői munkacsoport létrehozásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. és 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. február 18-án aláírták, és a megállapodás 59. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint az (EU) 2017/434 tanácsi határozat (2) 3. cikke előirányozza a megállapodás ideiglenes alkalmazását. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. február 18-án aláírták, és a megállapodás 59. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint az (EU) 2017/434 tanácsi határozat (2) 3. cikke előirányozza a megállapodás ideiglenes alkalmazását.

| (2) | A megállapodás 49. cikke értelmében vegyes bizottság jött létre többek között a megállapodás megfelelő működésének és végrehajtásának biztosítása érdekében. A megállapodás hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében a vegyes bizottságnak el kell fogadnia eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 49. cikke értelmében vegyes bizottság jött létre többek között a megállapodás megfelelő működésének és végrehajtásának biztosítása érdekében. A megállapodás hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében a vegyes bizottságnak el kell fogadnia eljárási szabályzatát.

| (3) | A megállapodás 49. cikke értelmében a vegyes bizottság különbizottságok vagy munkacsoportok létrehozásáról dönthet munkája elvégzésének támogatására. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 49. cikke értelmében a vegyes bizottság különbizottságok vagy munkacsoportok létrehozásáról dönthet munkája elvégzésének támogatására.

| (4) | Ezért a vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával és két szakértői munkacsoport létrehozásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontnak a vegyes bizottság csatolt határozattervezetein kell alapulnia, |
| --- | --- |

(4)

Ezért a vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával és két szakértői munkacsoport létrehozásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontnak a vegyes bizottság csatolt határozattervezetein kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A megállapodás 49. cikke alapján létrehozott vegyes bizottságban

| a) | a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával, valamint |
| --- | --- |

a)

a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával, valamint

| b) | két szakértői munkacsoport létrehozásával |
| --- | --- |

b)

két szakértői munkacsoport létrehozásával

kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontnak a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetein kell alapulnia.

(2)   A vegyes bizottság határozattervezeteinek kisebb módosításairól a vegyes bizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 11-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  
  HL L 67., 2017.3.14., 3. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2017/434 határozata (2017. február 13.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 67., 2017.3.14., 1. o.).

2

---

TERVEZET

AZ EU–AFGANISZTÁN VEGYES BIZOTTSÁG 1/2017 HATÁROZATA

(...)

az eljárási szabályzatának elfogadásáról

AZ EU–AFGANISZTÁN VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodásra és különösen annak 49. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. február 18-án aláírták, és a megállapodás 59. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint az (EU) 2017/434 tanácsi határozat (2) 3. cikke előirányozza a megállapodás ideiglenes alkalmazását. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. február 18-án aláírták, és a megállapodás 59. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint az (EU) 2017/434 tanácsi határozat (2) 3. cikke előirányozza a megállapodás ideiglenes alkalmazását.

| (2) | A vegyes bizottság a megállapodás 49. cikkének megfelelően létrejött. Annak érdekében, hogy el tudja végezni a rábízott feladatokat, a vegyes bizottságnak el kell fogadnia eljárási szabályzatát, |
| --- | --- |

(2)

A vegyes bizottság a megállapodás 49. cikkének megfelelően létrejött. Annak érdekében, hogy el tudja végezni a rábízott feladatokat, a vegyes bizottságnak el kell fogadnia eljárási szabályzatát,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A vegyes bizottság az e határozat mellékletében foglaltak szerint elfogadja az eljárási szabályzatát.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt ...,

az EU–Afganisztán vegyes bizottság részéről

az elnök

---

(1)  
  HL L 67., 2017.3.14., 3. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2017/434 határozata (2017. február 13.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 67., 2017.3.14., 1. o.).

2

MELLÉKLET

A vegyes bizottság eljárási szabályzata

1. cikk

Összetétel és elnökség

(1)   A vegyes bizottságnak a megállapodás 49. cikkében meghatározott feladatokat kell ellátnia.

(2)   A vegyes bizottságnak a Felek lehető legmagasabb szintű képviselőiből kell állnia, elnöki tisztségét pedig naptári évenként felváltva az adott naptári évi ülésnek otthont adó Félnek kell betöltenie.

(3)   A vegyes bizottság elnöki feladatait az Afgán Iszlám Köztársaság pénzügyminiszterének és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének felváltva kell ellátnia. Az elnökök felhatalmazhatnak egy vezető beosztású tisztviselőt a vegyes bizottság valamennyi ülésének vagy azok egy részének az elnöklésére.

2. cikk

Ülések

(1)   A vegyes bizottságnak évente kell üléseznie. A vegyes bizottság üléseit az elnöknek kell összehívnia. Az üléseket közösen meghatározott időpontban, Brüsszelben és Kabulban felváltva kell megtartani. A vegyes bizottság bármelyik Fél kérésére külön ülést tarthat, amennyiben a Felek erről megállapodnak.

(2)   A Felek egyetértése esetén a vegyes bizottság ülései kivételesen videokonferencia keretében is megtarthatók.

3. cikk

Résztvevők

(1)   A Feleknek a vegyes bizottság minden ülése előtt tájékoztatniuk kell az elnököt küldöttségük tervezett összetételéről.

(2)   Az elnök – a Felek egyetértésével – szakértőket vagy más szervek képviselőit is meghívhatja az ülésekre, hogy azok megfigyelőként részt vegyenek, vagy tájékoztatást nyújtsanak egy adott témáról.

4. cikk

Nyilvánosság

(1)   A vegyes bizottság üléseit zárt ülésként kell megtartani, kivéve, ha az elnök – a Felek egyetértésével – az ülés nyilvánossá tétele mellett dönt.

(2)   A vegyes bizottság adott esetben nyilatkozatokat adhat ki a nyilvánosság számára.

5. cikk

Titkárság

Az Európai Külügyi Szolgálat és az Afgán Iszlám Köztársaság kormánya egy-egy képviselőjének közösen kell ellátnia a vegyes bizottság titkári feladatait. Az elnöknek címzett és a tőle származó valamennyi közleményt meg kell küldeni a titkároknak. Az elnöknek címzett, illetve általa kezdeményezett levelezés bármilyen írásos formában folytatható, beleértve az elektronikus leveleket is.

6. cikk

Az ülések napirendje

(1)   Az elnöknek kell összeállítania a vegyes bizottság üléseinek tervezett napirendjét. A tervezett napirendet és a vonatkozó dokumentumokat az ülés napja előtt legalább 15 naptári nappal meg kell küldeni a Feleknek.

(2)   Bármely Fél felkérheti az elnököt egy adott pont napirendre vételére.

(3)   A vegyes bizottságnak minden ülés elején el kell fogadnia a napirendet. A Felek egyetértésével a tervezett napirenden kívüli pontok is napirendre vehetők.

(4)   Az elnök kivételes esetekben és a Felek egyetértésével az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti az (1) bekezdésben említett határidőt.

7. cikk

Jegyzőkönyv

(1)   A vegyes bizottság üléseinek eredményét kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvben kell rögzíteni.

(2)   Az elnöknek minden ülésen összegeznie kell a vegyes bizottság által levont következtetéseket. A két titkárnak e következtetések alapján, lehetőleg az ülés végén vagy az ülés napját követő legfeljebb 30 naptári napon belül közösen el kell készítenie a jegyzőkönyv tervezetét.

(3)   A Feleknek lehetőleg az ülés végén, vagy az ülés napját követő legfeljebb 45 naptári napon belül, vagy pedig egy közösen elfogadott határidőn belül jóvá kell hagyniuk a jegyzőkönyv tervezetét. A jegyzőkönyvtervezet Felek általi jóváhagyását követően az elnöknek és a titkároknak a jegyzőkönyv tervezetének két eredeti példányát aláírásukkal kell ellátniuk. A Felek számára el kell juttatni a jegyzőkönyvtervezet egy-egy eredeti példányát.

8. cikk

Határozatok és ajánlások

(1)   A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait a Feleknek közös megegyezéssel kell elfogadniuk.

(2)   A vegyes bizottság határozatait vagy ajánlásait a „Határozat” vagy „Ajánlás” címmel kell ellátni, amelyet a sorszámnak, az elfogadás dátumának, valamint a tárgy megjelölésének kell követnie. Minden határozatban rendelkezni kell a határozat hatálybalépésének időpontjáról.

(3)   A vegyes bizottság írásbeli eljárás keretében is elfogadhat határozatokat vagy ajánlásokat. Ebben az esetben a Feleknek meg kell állapodniuk az eljárás lefolytatásának határidejéről. Amennyiben a határidő lejártáig egyik Fél sem juttatja kifejezésre, hogy ellenezné a javasolt határozatot vagy ajánlást, az elnöknek a határozatot vagy ajánlást közös megegyezéssel elfogadottnak kell nyilvánítania.

(4)   A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat két hiteles példányban kell elkészíteni, amelyeket az elnöknek aláírásával kell ellátnia.

(5)   A Felek saját hivatalos lapjukban közzétehetik a vegyes bizottság határozatait és ajánlásait.

9. cikk

Költségek

(1)   A Feleknek maguknak kell viselniük a vegyes bizottság ülésein való részvételük kapcsán felmerülő személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési költségeket is.

(2)   A Feleknek maguknak kell viselniük az üléseken való tolmácsolással és a fordítással kapcsolatban felmerülő költségeket.

(3)   Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos költségeket az ülésnek otthont adó Félnek kell viselnie.

10. cikk

Különbizottságok és munkacsoportok

(1)   A vegyes bizottság különbizottságokat vagy munkacsoportokat hozhat létre munkája elvégzésének támogatására.

(2)   A vegyes bizottság dönthet a meglévő különbizottságok vagy munkacsoportok megszüntetéséről, illetve hatáskörük meghatározásáról vagy módosításáról.

(3)   A különbizottságoknak vagy munkacsoportoknak minden ülésük után részletesen be kell számolniuk tevékenységükről a vegyes bizottságnak, és ajánlásokat is tehetnek a vegyes bizottságnak.

---

TERVEZET

AZ EU–AFGANISZTÁN VEGYES BIZOTTSÁG 2/2017 HATÁROZATA

(...)

két szakértői munkacsoport létrehozásáról és azok hatáskörének elfogadásáról

AZ EU–AFGANISZTÁN VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodásra és különösen annak 49. cikke (3) bekezdésére, valamint a vegyes bizottság eljárási szabályzatának 10. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. február 18-án aláírták, és annak 59. cikke előirányozza a megállapodás ideiglenes alkalmazását. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. február 18-án aláírták, és annak 59. cikke előirányozza a megállapodás ideiglenes alkalmazását.

| (2) | A megállapodás hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében a megállapodás intézményi keretét létre kell hozni. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében a megállapodás intézményi keretét létre kell hozni.

| (3) | A megállapodás 49. cikkének (3) bekezdése és a vegyes bizottság eljárási szabályzatának 10. cikke értelmében a vegyes bizottság különbizottságokat vagy munkacsoportokat hozhat létre munkája elvégzésének támogatására. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 49. cikkének (3) bekezdése és a vegyes bizottság eljárási szabályzatának 10. cikke értelmében a vegyes bizottság különbizottságokat vagy munkacsoportokat hozhat létre munkája elvégzésének támogatására.

| (4) | A megállapodás hatálya alá tartozó kulcsfontosságú területen folytatott szakértői megbeszélések elősegítése érdekében szakértői munkacsoportokat kell létrehozni. A Felek a továbbiakban megegyezhetnek a különbizottságok vagy munkacsoportok jegyzékének és/vagy hatáskörének módosításáról. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás hatálya alá tartozó kulcsfontosságú területen folytatott szakértői megbeszélések elősegítése érdekében szakértői munkacsoportokat kell létrehozni. A Felek a továbbiakban megegyezhetnek a különbizottságok vagy munkacsoportok jegyzékének és/vagy hatáskörének módosításáról.

| (5) | A szakértői munkacsoportoknak kellő időben meg kell kezdeniük a működésüket, |
| --- | --- |

(5)

A szakértői munkacsoportoknak kellő időben meg kell kezdeniük a működésüket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Létrejönnek az A. mellékletben felsorolt szakértői munkacsoportok. A szakértői munkacsoportok a B. mellékletben meghatározottak szerinti hatáskörrel rendelkeznek.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt ..., ...

az EU–Afganisztán vegyes bizottság részéről

az elnök

---

(1)  
  HL L 67., 2017.3.14., 3. o.

1

A. MELLÉKLET

EU–Afganisztán vegyes bizottság

Szakértői munkacsoportok

| (1) | Az emberi jogokkal, a jó kormányzással és a migrációval foglalkozó szakértői munkacsoport; |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A gazdasági és társadalmi fejlődéssel foglalkozó szakértői munkacsoport. |
| --- | --- |

(2)

B. MELLÉKLET

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodás keretében létrehozott szakértői munkacsoportok hatásköre

1. cikk

A szakértői munkacsoportok megvitathatják a megállapodás végrehajtását a tevékenységi területükhöz kapcsolódóan. Emellett megvitathatják a kétoldalú együttműködés vonatkozó területeivel kapcsolatos témákat vagy konkrét projekteket is.

2. cikk

A szakértői munkacsoportoknak a vegyes bizottság felügyelete alatt kell működniük. A szakértői munkacsoportoknak minden ülés után 30 naptári napon belül jelentést kell tenniük és továbbítaniuk kell az ülés jegyzőkönyvét, valamint következtetéseiket a vegyes bizottság elnökének.

3. cikk

(1)   A szakértői munkacsoportoknak a Felek képviselőiből kell állniuk.

(2)   A szakértői munkacsoportok üléseikre szakértőket hívhatnak meg és meghallgathatják őket a konkrét napirendi pontokkal kapcsolatban.

4. cikk

A szakértői munkacsoportok elnöki feladatait a vegyes bizottság elnökségi tisztségét betöltő Félnek kell ellátnia.

5. cikk

Az Európai Unió és Afganisztán kormánya egy-egy képviselőjének közösen kell ellátnia a szakértői munkacsoportok titkári feladatait.

6. cikk

(1)   A szakértői munkacsoportoknak valamelyik Fél írásos kérelme alapján szükség esetén bármikor, és évente legalább egy alkalommal ülésezniük kell. Minden ülést a Felek által közösen elfogadott időpontban és helyen kell megtartani.

(2)   Abban az esetben, ha az egyik Fél szakértői munkacsoport összehívására irányuló kérelmet küld, a másik Fél titkárának a kérelem kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül válaszolnia kell. Különösen sürgős esetben a szakértői munkacsoport – a két Fél egyetértésével – rövidebb időn belül is összehívható.

(3)   A szakértői munkacsoport üléseit a két titkárnak együttesen kell összehívnia.

7. cikk

(1)   Bármely Fél felkérheti az elnököt, hogy egy adott pontot a szakértői munkacsoport ülésének napirendjére vegyen. A napirendre felvenni kívánt pontokat a szóban forgó ülés előtt legalább 15 munkanappal meg kell küldeni a titkároknak. A pontokhoz kapcsolódó bármilyen dokumentumot az ülés előtt legalább 10 munkanappal meg kell küldeni a titkároknak.

(2)   A titkároknak az ülés előtt legalább 5 munkanappal közölniük kell a Felekkel a tervezett napirendet. Kivételes esetekben – a Felek egyetértésével – rövid időn belül is felvehetők a napirendre napirendi pontok.

8. cikk

(1)   A titkároknak közösen el kell készíteniük az egyes ülések jegyzőkönyvének a tervezetét.

(2)   A szakértői munkacsoportok üléseit zárt ülésként kell megtartani, kivéve, ha az elnök – a Felek egyetértésével – az ülés nyilvánossá tétele mellett dönt.

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/20

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2017/2432 HATÁROZATA

(2017. december 13.)

az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéhez (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2017/1534 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUNAVFOR MED/3/2017)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,

tekintettel az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéről (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) szóló, 2015. május 18-i (KKBP) 2015/778 tanácsi határozatra (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | A (KKBP) 2015/778 határozat 6. cikkének (1) bekezdése alapján a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az EUNAVFOR MED SOPHIA művelet tekintetében az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) kinevezéséről szóló határozatokat. |
| --- | --- |

(1)

A (KKBP) 2015/778 határozat 6. cikkének (1) bekezdése alapján a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az EUNAVFOR MED SOPHIA művelet tekintetében az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) kinevezéséről szóló határozatokat.

| (2) | A PBB 2017. augusztus 31-én elfogadta a (KKBP) 2017/1534 határozatot (2), amellyel Javier MORENO SUSANNA ellentengernagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2017. augusztus 31-én elfogadta a (KKBP) 2017/1534 határozatot (2), amellyel Javier MORENO SUSANNA ellentengernagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává.

| (3) | Az EU műveleti parancsnoka azt javasolta, hogy Javier MORENO SUSANNA ellentengernagy utódjaként 2017. december 14-től kezdődően Alberto MAFFEIS ellentengernagyot nevezzék ki az EU-erők új parancsnokává. |
| --- | --- |

(3)

Az EU műveleti parancsnoka azt javasolta, hogy Javier MORENO SUSANNA ellentengernagy utódjaként 2017. december 14-től kezdődően Alberto MAFFEIS ellentengernagyot nevezzék ki az EU-erők új parancsnokává.

| (4) | 2017. december 6-án az Európai Unió Katonai Bizottsága támogatta az említett ajánlást. |
| --- | --- |

(4)

2017. december 6-án az Európai Unió Katonai Bizottsága támogatta az említett ajánlást.

| (5) | Határozatot kell hozni Alberto MAFFEIS ellentengernagy kinevezéséről és a (KKBP) 2017/1534 határozatot pedig hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(5)

Határozatot kell hozni Alberto MAFFEIS ellentengernagy kinevezéséről és a (KKBP) 2017/1534 határozatot pedig hatályon kívül kell helyezni.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2017. december 14-től kezdődően Alberto MAFFEIS ellentengernagyot nevezi ki az EU-erők parancsnokává az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéhez (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet).

2. cikk

A (KKBP) 2017/1534 határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat 2017. december 14-én lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 13-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  
  HL L 122., 2015.5.19., 31. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/1534 határozata (2017. augusztus 31.) az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéhez (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2017/681 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUNAVFOR MED/2/2017) (HL L 233., 2017.9.9., 4. o.).

2

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/21

---

A TANÁCS (EU) 2017/2433 HATÁROZATA

(2017. december 18.)

az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodással létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságban az említett megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvnek egy új, a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő felváltásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió az (EU) 2016/838 tanácsi határozat (2) révén megkötötte, és a megállapodás 2016. július 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió az (EU) 2016/838 tanácsi határozat (2) révén megkötötte, és a megállapodás 2016. július 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A megállapodás I. jegyzőkönyvének (a továbbiakban: I. jegyzőkönyv) 38. cikke értelmében a megállapodás által létrehozott, az EU-Grúzia vámügyekkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: vámügyekkel foglalkozó albizottság) módosításokat fogadhat el az említett jegyzőkönyv rendelkezéseihez. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás I. jegyzőkönyvének (a továbbiakban: I. jegyzőkönyv) 38. cikke értelmében a megállapodás által létrehozott, az EU-Grúzia vámügyekkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: vámügyekkel foglalkozó albizottság) módosításokat fogadhat el az említett jegyzőkönyv rendelkezéseihez.

| (3) | A vámügyekkel foglalkozó albizottság határozatot készül elfogadni, amely nyomán a megállapodásnak a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvét egy, a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre (3) (a továbbiakban: az egyezmény) hivatkozó új jegyzőkönyv váltja fel. |
| --- | --- |

(3)

A vámügyekkel foglalkozó albizottság határozatot készül elfogadni, amely nyomán a megállapodásnak a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvét egy, a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre (3) (a továbbiakban: az egyezmény) hivatkozó új jegyzőkönyv váltja fel.

| (4) | Az egyezmény olyan termékek származásával kapcsolatban állapít meg rendelkezéseket, amelyek a szerződő felek közötti releváns megállapodások hatálya alá tartozó kereskedelem tárgyát képezik. Az egyezmény az Unió tekintetében 2012. május 1-jén, Grúzia tekintetében pedig 2017. július 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(4)

Az egyezmény olyan termékek származásával kapcsolatban állapít meg rendelkezéseket, amelyek a szerződő felek közötti releváns megállapodások hatálya alá tartozó kereskedelem tárgyát képezik. Az egyezmény az Unió tekintetében 2012. május 1-jén, Grúzia tekintetében pedig 2017. július 1-jén lépett hatályba.

| (5) | Az egyezmény 6. cikke értelmében a szerződő felek az egyezmény hatékony alkalmazását biztosító megfelelő intézkedéseket hoznak. Ezért az I. jegyzőkönyvet egy új, a származási szabályok tekintetében az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel kell felváltani. |
| --- | --- |

(5)

Az egyezmény 6. cikke értelmében a szerződő felek az egyezmény hatékony alkalmazását biztosító megfelelő intézkedéseket hoznak. Ezért az I. jegyzőkönyvet egy új, a származási szabályok tekintetében az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel kell felváltani.

| (6) | Helyénvaló meghatározni az Unió nevében az EU-Grúzia vámügyekkel foglalkozó albizottságban képviselendő álláspontot, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve, |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni az Unió nevében az EU-Grúzia vámügyekkel foglalkozó albizottságban képviselendő álláspontot, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás 74. cikkének (1) bekezdésével létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a vámügyekkel foglalkozó albizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

A vámügyekkel foglalkozó albizottság határozattervezetének kisebb technikai módosításait az említett albizottság uniós képviselői a Tanács újabb határozata nélkül is jóváhagyhatják.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

K. SIMSON

---

(1)  
  HL L 261., 2014.8.30., 4. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2016/838 határozata (2016. május 23.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 141., 2016.5.28., 26. o.

2

(3)  
  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

3

---

TERVEZET

AZ EU–GRÚZIA VÁMÜGYEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG .../2017 sz. HATÁROZATA

(...)

az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyv felváltásáról

AZ EU–GRÚZIA VÁMÜGYEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodásra (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvre,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 23. cikkének (2) bekezdése a származási szabályok tekintetében a megállapodás I. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: az I. jegyzőkönyv) hivatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 23. cikkének (2) bekezdése a származási szabályok tekintetében a megállapodás I. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: az I. jegyzőkönyv) hivatkozik.

| (2) | A megállapodás 2016. július 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 2016. július 1-jén hatályba lépett.

| (3) | Az I. jegyzőkönyv 38. cikke értelmében az I. jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a megállapodás 74. cikkének (1) bekezdésével létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottság határozhat. |
| --- | --- |

(3)

Az I. jegyzőkönyv 38. cikke értelmében az I. jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a megállapodás 74. cikkének (1) bekezdésével létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottság határozhat.

| (4) | A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (2) (a továbbiakban: az egyezmény) célja a pán-euromediterrán övezet országai között a származási szabályok tárgyában létrejött, jelenleg hatályos jegyzőkönyvek egyetlen egységes jogi aktussal történő helyettesítése. |
| --- | --- |

(4)

A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (2) (a továbbiakban: az egyezmény) célja a pán-euromediterrán övezet országai között a származási szabályok tárgyában létrejött, jelenleg hatályos jegyzőkönyvek egyetlen egységes jogi aktussal történő helyettesítése.

| (5) | Az Unió 2011. június 15-én írta alá az egyezményt. Az egyezmény 3. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottság 1/2016. számú határozatában (3) úgy döntött, hogy Grúziát fel kell kérni az egyezményhez való csatlakozásra. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió 2011. június 15-én írta alá az egyezményt. Az egyezmény 3. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottság 1/2016. számú határozatában (3) úgy döntött, hogy Grúziát fel kell kérni az egyezményhez való csatlakozásra.

| (6) | Az Unió 2012. március 26-án, Grúzia pedig 2017. május 17-én helyezte letétbe elfogadási okiratát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyezmény az Unió tekintetében 2012. május 1-jén, Grúzia tekintetében pedig 2017. július 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(6)

Az Unió 2012. március 26-án, Grúzia pedig 2017. május 17-én helyezte letétbe elfogadási okiratát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyezmény az Unió tekintetében 2012. május 1-jén, Grúzia tekintetében pedig 2017. július 1-jén lépett hatályba.

| (7) | Az I. jegyzőkönyvet ezért egy új, az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel kell helyettesíteni, |
| --- | --- |

(7)

Az I. jegyzőkönyvet ezért egy új, az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel kell helyettesíteni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyv helyébe az e határozat mellékletében foglalt szöveg lép.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot ...-tól/től kell alkalmazni.

Kelt ...,

a vámügyekkel foglalkozó albizottság részéről

az elnök

---

(1)  
  HL L 261., 2014.8.30., 4. o.

1

(2)  
  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

2

(3)  A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezménnyel létrehozott vegyes bizottság 1/2016 határozata (2016. szeptember 28.) Grúziának a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményhez való csatlakozás iránti kérelméről [2016/2126] (HL L 329., 2016.12.3., 118. o.).

3

---

MELLÉKLET

I. jegyzőkönyv

a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről

1. cikk

Az alkalmazandó származási szabályok

1.   E megállapodás végrehajtása tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (1) (a továbbiakban: az egyezmény) I. függeléke és a II. függelékének vonatkozó rendelkezései alkalmazandók.

2.   Az egyezmény I. függelékében és II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben szereplő „releváns megállapodás” kifejezést az e megállapodásra történő hivatkozásként kell értelmezni.

2. cikk

A viták rendezése

1.   Amennyiben az egyezmény I. függelékének 32. cikke szerinti ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban olyan viták merülnek fel, amelyeket nem lehet rendezni az ellenőrzést kérő vámhatóságok és az ellenőrzés végrehajtásáért felelős vámhatóságok között, ezeket a vitákat a vámügyekkel foglalkozó albizottság elé kell terjeszteni. Az e megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 14. fejezetében (Vitarendezés) szereplő, a vitarendezési mechanizmusra vonatkozó rendelkezések nem alkalmazandók.

2.   Az importőr és az importáló ország vámhatóságai közötti viták rendezésére vonatkozóan minden esetben az említett ország jogszabályai az irányadók.

3. cikk

A jegyzőkönyv módosításai

E jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a vámügyekkel foglalkozó albizottság határozhat.

4. cikk

Az egyezmény felmondása

1.   Amennyiben akár az Európai Unió, akár Grúzia írásban értesíti az egyezmény letéteményesét arról, hogy az egyezmény 9. cikke értelmében fel kívánja mondani az egyezményt, az Unió és Grúzia e megállapodás végrehajtása érdekében azonnal tárgyalásokat kezd a származási szabályokról.

2.   Az e tárgyalások eredményeképpen megállapított új származási szabályok hatálybalépéséig e megállapodás tekintetében továbbra is az egyezmény I. függelékében és – adott esetben – II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt, a felmondás időpontjában hatályos származási szabályok alkalmazandók. Mindazonáltal az egyezmény I. függelékében és adott esetben II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt származási szabályok a felmondás időpontjától kezdve kizárólag az Unió és Grúzia közötti kétoldalú kumulációt lehetővé tevő rendelkezésekként értelmezendők.

5. cikk

Átmeneti rendelkezések – kumuláció

Az egyezmény I. függeléke 16. cikkének (5) bekezdése és 21. cikkének (3) bekezdése ellenére amennyiben a kumuláció csak az EFTA-államokat, a Feröer-szigeteket, az Uniót, Törökországot, a stabilizációs és társulási folyamat résztvevőit, a Moldovai Köztársaságot és Grúziát érinti, származási igazolásként EUR.1 szállítási bizonyítvány vagy származási nyilatkozat is elfogadható.

---

(1)  
  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

1

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/26

---

A TANÁCS (EU) 2017/2434 HATÁROZATA

(2017. december 18.)

az Európai Unió nevében az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás által létrehozott vegyes tanácsban a vegyes tanács és a vegyes bizottság eljárási szabályzatáról szóló vegyes bizottsági határozatok elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. és 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodást (1) (a továbbiakban: megállapodás) 2016. december 12-én Brüsszelben aláírták, és a megállapodás 2017. november 1-jétől részlegesen ideiglenesen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodást (1) (a továbbiakban: megállapodás) 2016. december 12-én Brüsszelben aláírták, és a megállapodás 2017. november 1-jétől részlegesen ideiglenesen alkalmazandó.

| (2) | A megállapodás 81. és 82. cikke vegyes tanácsot és vegyes bizottságot hoz létre a megállapodás végrehajtásának elősegítése céljából. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 81. és 82. cikke vegyes tanácsot és vegyes bizottságot hoz létre a megállapodás végrehajtásának elősegítése céljából.

| (3) | A megállapodás 81. cikkének (4) bekezdése szerint a vegyes tanács megállapítja eljárási szabályzatát, 82. cikkének (3) bekezdése szerint a vegyes tanács megállapítja a vegyes bizottság eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 81. cikkének (4) bekezdése szerint a vegyes tanács megállapítja eljárási szabályzatát, 82. cikkének (3) bekezdése szerint a vegyes tanács megállapítja a vegyes bizottság eljárási szabályzatát.

| (4) | A megállapodás 81. cikkének (3) és (5) bekezdése szerint a vegyes tanács a Felek miniszteri szintű képviselőiből áll, és elnöki tisztét felváltva az Unió és Kuba képviselője látja el. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás 81. cikkének (3) és (5) bekezdése szerint a vegyes tanács a Felek miniszteri szintű képviselőiből áll, és elnöki tisztét felváltva az Unió és Kuba képviselője látja el.

| (5) | A megállapodás 82. cikkének (1) és (5) bekezdése szerint a vegyes bizottság a Felek magas beosztású tisztviselői szintű képviselőiből áll, és elnöki tisztét felváltva az Unió és Kuba képviselője látja el. |
| --- | --- |

(5)

A megállapodás 82. cikkének (1) és (5) bekezdése szerint a vegyes bizottság a Felek magas beosztású tisztviselői szintű képviselőiből áll, és elnöki tisztét felváltva az Unió és Kuba képviselője látja el.

| (6) | A megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében el kell fogadni a vegyes tanács és a vegyes bizottság eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

(6)

A megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében el kell fogadni a vegyes tanács és a vegyes bizottság eljárási szabályzatát.

| (7) | Az Unió nevében a vegyes tanácsban képviselendő álláspontnak ezért a csatolt határozattervezeten kell alapulnia, |
| --- | --- |

(7)

Az Unió nevében a vegyes tanácsban képviselendő álláspontnak ezért a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A megállapodás 81. cikke alapján létrejött vegyes tanácsban az Unió nevében képviselendő álláspont a vegyes tanácsnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

K. SIMSON

---

(1)  
  HL L 337I, 2016.12.13., 3. o.

1

---

TERVEZET

AZ EU–KUBA VEGYES TANÁCS 1/[...] HATÁROZATA

(...)

a saját és a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról

AZ EU–KUBA VEGYES TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 81. cikke (4) bekezdésére és 82. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A megállapodás 86. cikke (3) bekezdésének megfelelően a megállapodást 2017. november 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák az Unió és Kuba között. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás 86. cikke (3) bekezdésének megfelelően a megállapodást 2017. november 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák az Unió és Kuba között.

| (2) | A megállapodás 81. cikkének (4) bekezdése értelmében a vegyes tanács maga állapítja meg eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 81. cikkének (4) bekezdése értelmében a vegyes tanács maga állapítja meg eljárási szabályzatát.

| (3) | A megállapodás 82. cikke (1) bekezdése értelmében a vegyes tanácsot feladatai ellátásában a vegyes bizottság segíti. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 82. cikke (1) bekezdése értelmében a vegyes tanácsot feladatai ellátásában a vegyes bizottság segíti.

| (4) | A megállapodás 82. cikke (3) bekezdése értelmében a vegyes tanács állapítja meg a vegyes bizottság eljárási szabályzatát, |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás 82. cikke (3) bekezdése értelmében a vegyes tanács állapítja meg a vegyes bizottság eljárási szabályzatát,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Elfogadásra kerül a vegyes tanács és a vegyes bizottság eljárási szabályzata az 1., illetve a 2. mellékletben foglaltak szerint.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt ..., ...

a vegyes tanács részéről

az elnök

1. MELLÉKLET

A vegyes tanács eljárási szabályzata

1. cikk

Általános rendelkezések

(1)   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 81. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott vegyes tanács a megállapodás 81. cikkének (2) bekezdésében előírt feladatokat végzi.

(2)   A megállapodás 81. cikkének (3) bekezdése szerint a vegyes tanács a Felek képviselőiből áll. Miniszteri szinten ülésezik.

(3)   A megállapodás 81. cikkének (6) bekezdése szerint és a megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a vegyes tanács hatáskörrel rendelkezik, hogy a Felekre nézve kötelező erejű határozatokat hozzon. A vegyes tanács megfelelő intézkedéseket hoz határozatainak végrehajtása érdekében, szükség esetén felhatalmazva az e megállapodás értelmében létrehozott külön testületeket, hogy a nevében fellépjenek. A vegyes tanács továbbá ajánlásokat is tehet. A vegyes tanács a Felek közötti megállapodással fogadja el határozatait és ajánlásait az azok elfogadására vonatkozó belső eljárások lezárulását követően, az eljárási szabályzat 11. cikkének megfelelően. A vegyes tanács átruházhatja a határozatok meghozatalára vonatkozó jogkört a vegyes bizottságra.

(4)   Az ezen eljárási szabályzatban szereplő „Felek” meghatározása megfelel a megállapodás 84. cikkében szereplő meghatározásnak.

2. cikk

Elnökség

A vegyes tanács elnöki tisztét egyik üléstől a másikig felváltva vagy az Európai Unió képviselője és a Kubai Köztársaság képviselője látja el. A vegyes tanács első ülésén az Európai Unió képviselője tölti be az elnöki posztot.

3. cikk

Ülések

(1)   A vegyes tanács rendszeresen, legalább kétévente ülésezik, valamint a Felek megállapodása szerint, amikor a körülmények megkívánják. Ha a Felek másképp nem állapodnak meg, a vegyes tanács ülését az Európai Unió Tanácsa üléseinek szokásos helyszínén tartja.

(2)   A vegyes tanács minden ülését a Felek közötti megállapodás szerinti időpontban tartja.

(3)   A vegyes tanács üléseit a vegyes tanács titkárai a vegyes tanács elnökének egyetértésével, közösen hívják össze az ülés előtt legalább 30 nappal.

4. cikk

Képviselet

(1)   A vegyes tanács tagjai, ha nem tudnak megjelenni, képviseltethetik magukat. Amennyiben egy tag valamely ülésen képviseltetni kívánja magát, ennek a tagnak az érintett ülést megelőzően írásban közölnie kell az elnökkel képviselője nevét.

(2)   A vegyes tanács tagjának képviselője e tag minden jogát gyakorolja.

5. cikk

Küldöttségek

A vegyes tanács tagjait tisztviselők kísérhetik. Az elnök a titkárság útján minden ülés előtt tájékoztatást kap a Felek küldöttségének tervezett összetételéről.

6. cikk

Titkárság

Az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának és Kuba kormányának egy-egy tisztviselője együttesen a vegyes tanács titkáraiként járnak el.

7. cikk

Levelezés

(1)   A vegyes tanácshoz címzett levelezést az egyik titkárnak kell címezni, akinek erről tájékoztatnia kell a másik titkárt.

(2)   A két titkár gondoskodik a levelek továbbításáról az elnök részére, és adott esetben a levelek vegyes tanács körében történő köröztetéséről.

(3)   A (2) bekezdés szerint köröztetett levelezést adott esetben meg kell küldeni az Európai Bizottság Főtitkársága, az Európai Külügyi Szolgálat, a tagállamoknak az Európai Unió mellett működő tagállamok állandó képviseletei, valamint Kubának az Európai Unió mellé akkreditált képviselete és a Kubai Köztársaság Külügyminisztériuma számára.

(4)   A vegyes tanács elnökétől származó közleményeket a vegyes tanács elnökének nevében a két titkár elküldi a címzettek részére. Az ilyen közleményeket adott esetben köröztetik a vegyes tanács többi tagja körében is, a (3) bekezdésben meghatározottak szerint.

8. cikk

Bizalmas adatkezelés

(1)   A Felek eltérő döntés hiányában a vegyes tanács ülései nem nyilvánosak.

(2)   Amikor az egyik Fél bizalmasnak minősített információkat terjeszt a vegyes tanács elé, a másik Fél a szóban forgó információkat akként kezeli.

9. cikk

Az ülések napirendje

(1)   Az elnöknek el kell készítenie az egyes ülések tervezett napirendjét. A tervezett napirendet a titkárok legkésőbb az ülés kezdete előtt 15 naptári nappal köröztetik a 7. cikkben említett címzetteknek.

(2)   Az előzetes napirend tartalmazza azokat a pontokat, amelyek napirendre történő felvételére vonatkozóan az elnök az ülés kezdete előtt legkésőbb 21 naptári nappal felkérést kapott. Az ilyen napirendi pontokat megfelelő kísérődokumentumokkal kell alátámasztani, melyeket a napirend elküldésének napjáig kell eljuttatni a titkároknak.

(3)   A napirendet a vegyes tanács az egyes ülések kezdetén fogadja el. Amennyiben arról a Felek megállapodnak, az ideiglenes napirenden nem szereplő pontot is felvehetnek a napirendre.

(4)   Az elnök a Felekkel való egyeztetést követően lerövidítheti az (1) és (2) bekezdésben megállapított határidőket az adott esetre vonatkozó követelmények figyelembevétele érdekében.

(5)   A vegyes tanács a Felek közötti megállapodás útján megfigyelőként vagy egyes témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából a témakör független szakértőit is felkérheti az üléseken való részvételre. A Felek eseti alapon állapodnak meg arról, hogy ezek a szakértők milyen feltételek mellett vehetnek részt az üléseken, és biztosítják, hogy megfelelnek a bizalmas adatkezelésre vonatkozó valamennyi előírásnak.

10. cikk

Jegyzőkönyv

(1)   A két titkár minden ülésről közös jegyzőkönyvtervezetet készít.

(2)   A jegyzőkönyvben az egyes napirendi pontok tekintetében – az ülésen született eltérő megállapodás hiányában – a következőket kell feltüntetni:

| a) | a vegyes tanácsnak benyújtott dokumentumok; |
| --- | --- |

a)

a vegyes tanácsnak benyújtott dokumentumok;

| b) | a vegyes tanács valamely tagjának kérésére jegyzőkönyvbe veendő nyilatkozatok; valamint |
| --- | --- |

b)

a vegyes tanács valamely tagjának kérésére jegyzőkönyvbe veendő nyilatkozatok; valamint

| c) | azon kérdések, amelyekben a Felek megállapodtak, köztük a meghozott határozatok, a nyilatkozatok, amelyekről megállapodás született, valamint az elfogadott következtetések. |
| --- | --- |

c)

azon kérdések, amelyekben a Felek megállapodtak, köztük a meghozott határozatok, a nyilatkozatok, amelyekről megállapodás született, valamint az elfogadott következtetések.

(3)   A jegyzőkönyvtervezetet jóváhagyásra be kell nyújtani a vegyes tanácsnak. A vegyes tanács következő ülésén jóváhagyja a jegyzőkönyvtervezetet. Alternatív megoldásként a vegyes tanács a következő ülést megelőzően irásos eljárás útján is jóváhagyhatja a szöveget.

11. cikk

Határozatok és ajánlások

(1)   A vegyes tanács a Felek közös megegyezésével és a vonatkozó belső eljárások lezárását követően hoz határozatokat, illetve tesz ajánlásokat.

(2)   A vegyes tanács írásbeli eljárás útján is hozhat határozatokat és tehet ajánlásokat, amennyiben a Felek erről megállapodnak. E célból a vegyes tanács elnöke a 7. cikk szerint írásban körözteti a javaslattervezetet a tagok körében, legalább 21 naptári napos határidőt szabva a tagoknak fenntartásaik jelzésére vagy módosításaik benyújtására. Az elnök a Felekkel való egyeztetést követően, az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti a fent említett határidőt.

(3)   A vegyes tanácsnak a megállapodás szerinti jogi aktusai adott esetben „határozat”, vagy „ajánlás” címet viselik, amit sorszám, az elfogadás éve és a tárgy megjelölése követ. A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait az elnök aláírja és amelyeket az eljárási szabályzat 7. cikkben említett valamennyi címzettnek köröztetni kell. A Felek dönthetnek úgy, hogy a vegyes tanács határozatait és ajánlásait hivatalos lapjukban közzéteszik.

(4)   Minden határozat az elfogadásának napján lép hatályba, kivéve, ha a határozat másképp rendelkezik.

12. cikk

Nyelvek

(1)   A vegyes tanács hivatalos nyelvei az angol és a spanyol.

(2)   Amennyiben erről másképp nem határoznak, a vegyes tanács az ezeken a nyelveken elkészített okmányok alapján folytatja tanácskozásait.

13. cikk

Költségek

(1)   Mindegyik Fél maga viseli a vegyes tanács ülésein való részvételével összefüggésben a személyzettel kapcsolatos, utazási és ellátási, valamint a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeket.

(2)   Az ülések tolmácsolásával, valamint a dokumentumok fordításával és sokszorosításával kapcsolatos költségeket az Európai Unió viseli. Amennyiben Kuba a 12. cikkben szereplő nyelvektől eltérő nyelvekről vagy nyelvekre történő tolmácsolást vagy fordítást kér, az azokkal kapcsolatos kiadások Kubát terhelik.

(3)   Az ülések megszervezésével kapcsolatos egyéb kiadásokat az ülést rendező Fél viseli.

14. cikk

Vegyes bizottság

(1)   A megállapodás 82. cikkével összhangban a vegyes tanácsot feladatainak megvalósításában a vegyes bizottság segíti. A vegyes bizottság a Felek rendszerint vezető tisztviselői szintű képviselőiből áll.

(2)   A vegyes bizottság előkészíti a vegyes tanács üléseit és tanácskozásait, adott esetben a vegyes tanács határozatait végrehajtja, és általában véve biztosítja a kapcsolatok folytonosságát és a megállapodás megfelelő működését. A vegyes tanács foglalkozik minden olyan üggyel, amelyet a vegyes tanács a hatáskörébe utal, valamint amely a megállapodás végrehajtása folyamán felmerülhet. A vegyes bizottság javaslatokat vagy határozattervezeteket, vagy ajánlástervezeteket terjeszt a vegyes tanács elé jóváhagyásra.

(3)   A vegyes bizottság meghozza azokat a határozatokat és megteszi azokat az ajánlásokat, amelyekre a megállapodás felhatalmazza. A megállapodás 82. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vegyes tanács határozathozatalra hatalmazhatja fel a vegyes bizottságot.

(4)   Olyan esetekben, amikor a megállapodás konzultációs kötelezettséget vagy lehetőséget említ, illetve amikor a Felek közösen úgy döntenek, hogy egymással konzultációt folytatnak, a konzultációra – ha a megállapodás eltérően nem rendelkezik – a vegyes bizottságon belül is sor kerülhet. Ha a két Fél arról megállapodik, a konzultáció folytatódhat a vegyes tanácson belül.

15. cikk

Az eljárási szabályzat módosítása

A 11. cikk rendelkezéseivel összhangban az eljárási szabályzat a vegyes tanács határozatával módosítható.

2. MELLÉKLET

A vegyes bizottság eljárási szabályzata

1. cikk

Általános rendelkezések

(1)   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 82. cikke szerint létrehozott vegyes bizottság a vegyes tanácsot segíti feladatai ellátásában, valamint elvégzi a megállapodásban előírt és a vegyes tanács által ráruházott feladatokat.

(2)   A vegyes bizottság előkészíti a vegyes tanács üléseit és tanácskozásait, adott esetben végrehajtja a vegyes tanács határozatait, és általában véve biztosítja a kapcsolat folyamatosságát és a megállapodás megfelelő működését. A vegyes bizottság foglalkozik minden olyan üggyel, amelyet a vegyes tanács a hatáskörébe utal, és minden olyan egyéb üggyel is, amelyek a megállapodás napi szintű végrehajtása folyamán felmerülhet. Javaslatokat és határozat- vagy ajánlástervezeteket terjeszt a vegyes tanács elé elfogadás céljából.

(3)   A megállapodás 82. cikke (1) bekezdésének megfelelően a vegyes bizottság a Felek magas beosztású tisztviselői szintű képviselőiből áll, az adott ülésen tárgyalandó konkrét kérdésekre figyelemmel.

(4)   Az ezen eljárási szabályzatban szereplő „Felek” meghatározása megfelel a megállapodás 84. cikkében szereplő meghatározásnak.

2. cikk

Elnökség

A vegyes bizottság elnöki tisztét egyik üléstől a másikig felváltva vagy az Európai Unió képviselője és a Kubai Köztársaság képviselője látja el. Az elnökség tisztét első alkalommal a Kubai Köztársaság tölti be.

3. cikk

Ülések

(1)   A Felek eltérő megállapodásának hiányában a vegyes bizottság rendszeresen, legalább évenként egy alkalommal ülésezik. A vegyes bizottság bármelyik Fél kérésére rendkívüli ülést tarthat, amennyiben a Felek erről megállapodnak.

(2)   A vegyes bizottság üléseit az elnök hívja össze; az ülések időpontjáról és helyszínéről a Felek közösen állapodnak meg. Ha a Felek nem állapodnak meg másként, az ülés összehívására vonatkozó értesítést a vegyes bizottság titkársága az ülés napja előtt legkésőbb 28 naptári nappal megküldi az érintetteknek.

(3)   A vegyes bizottság rendes ülését lehetőség szerint kellő idővel a vegyes tanács rendes ülése előtt kell összehívni.

(4)   A vegyes bizottság ülései kivételesen és mindkét Fél beleegyezésével technológiai eszköz útján, például videokonferencia formájában is megtarthatók.

4. cikk

Küldöttségek

A Feleket minden ülés előtt a titkárságon keresztül tájékoztatják az ülésen részt vevő küldöttségek tervezett összetételéről.

5. cikk

Titkárság

Amennyiben ez az eljárási szabályzat eltérően nem rendelkezik, a vegyes bizottság titkári feladatait az Európai Unió és a Kubai Kormány egy-egy tisztviselője közösen látja el, a kölcsönös bizalom és együttműködés szellemében.

6. cikk

Levelezés

(1)   A vegyes bizottsághoz címzett levelezést az egyik titkárnak kell címezni, akinek erről a másik titkárt tájékoztatnia kell.

(2)   A titkárság gondoskodik a vegyes bizottságnak címzett leveleknek az elnökhöz való továbbításáról, és adott esetben a 7. cikk szerinti köröztetéséről.

(3)   Az elnöktől származó leveleket a titkárság az elnök nevében elküldi a Feleknek. Az ilyen leveleket – adott esetben – a 7. cikkel összhangban kell köröztetni.

7. cikk

Dokumentumok

(1)   A dokumentumokat a titkárságon keresztül köröztetik.

(2)   Mindkét Fél a saját titkárának továbbítja a dokumentumait. A titkár ezeket a dokumentumokat indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a másik Fél titkárának.

(3)   Az egyes titkárok saját illetékes képviselőik körében szisztematikusan köröztetik ezeket a dokumentumokat, melyeket másolatban a másik Fél titkárának is megküldenek.

8. cikk

Bizalmas adatkezelés

Amennyiben a Felek erről másként nem határoznak, a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak. Amikor az egyik Fél bizalmasnak minősített információkat terjeszt a vegyes bizottság elé, a másik Fél a szóban forgó információkat akként kezeli.

9. cikk

Az ülések napirendje

(1)   Az egyes ülések előzetes napirendjét, valamint az operatív következtetések tervezetét az alábbi 10. cikkben előírtak szerint a vegyes bizottság titkársága állítja össze a Felek javaslatai alapján. Az ideiglenes napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyeknek napirendbe való felvételére legkésőbb az ülés kezdete előtt 21 naptári nappal valamelyik Fél felkérte a titkárságot, és ennek alátámasztására a tárgyhoz tartozó dokumentumokat is elküldte.

(2)   A tervezett napirendet a vonatkozó dokumentumokkal együtt – a 7. cikkel összhangban – az ülés kezdete előtt legkésőbb 15 naptári nappal köröztetni kell.

(3)   A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. A Felek egyetértésével a tervezett napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendre.

(4)   A vegyes bizottság elnöke eseti alapon és a másik Fél egyetértésével az egyes témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából a témakör független szakértőit is felkérheti eseti alapon az üléseken való részvételre. A Felek biztosítják, hogy a megfigyelők vagy szakértők tiszteletben tartják a titoktartási követelményeket.

(5)   Egy adott eset figyelembevétele érdekében a vegyes bizottság ülésének elnöke a Felekkel egyeztetve lerövidítheti az (1) és (2) bekezdésben meghatározott határidőket.

10. cikk

Jegyzőkönyv és operatív következtetések

(1)   A két titkár minden ülésről közös jegyzőkönyvtervezetet készít.

(2)   A jegyzőkönyvben az egyes napirendi pontok tekintetében főszabályként a következőket kell feltüntetni:

| a) | a résztvevők jegyzéke, az őket kísérő tisztviselők jegyzéke, valamint az ülésen részt vevő megfigyelők vagy szakértők jegyzéke; |
| --- | --- |

a)

a résztvevők jegyzéke, az őket kísérő tisztviselők jegyzéke, valamint az ülésen részt vevő megfigyelők vagy szakértők jegyzéke;

| b) | a vegyes tanácsnak benyújtott dokumentumok; |
| --- | --- |

b)

a vegyes tanácsnak benyújtott dokumentumok;

| c) | a vegyes bizottság valamely tagjának kérésére jegyzőkönyvbe veendő nyilatkozatok; valamint |
| --- | --- |

c)

a vegyes bizottság valamely tagjának kérésére jegyzőkönyvbe veendő nyilatkozatok; valamint

| d) | az ülés operatív következtetései. |
| --- | --- |

d)

az ülés operatív következtetései.

(3)   A jegyzőkönyv tervezetét a vegyes bizottság elé terjesztik jóváhagyás céljából. A vegyes bizottság következő ülésén, vagy alternatív esetben írásban jóváhagyja a jegyzőkönyvet.

(4)   Az operatív következtetések tervezetét az elnöki tisztet betöltő Fél titkára állítja össze minden ülés után, és körözteti a Feleknek a napirenddel együtt, rendszerint az ülés előtt legkésőbb 15 naptári nappal. Ezt a tervezetet az ülés folyamán frissítik, majd az ülés befejezésekor, amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a vegyes bizottság elfogadja az operatív következtetéseket, amelyek tükrözik a Felek által végrehajtandó nyomonkövetési intézkedéseket. Egyeztetés után az operatív következtetéseket csatolni kell a jegyzőkönyvhöz, és végrehajtásukat a vegyes bizottság valamelyik ezt követő ülésén át kell tekinteni. Ennek céljából a vegyes bizottság sablont fogad el, amely valamennyi intézkedési pontra vonatkozóan lehetővé teszi a nyomon követést egy konkrét határidővel.

11. cikk

Határozatok és ajánlások

(1)   Az olyan konkrét esetekben, amikor a megállapodás vagy a vegyes tanács határozathozatali jogkört ruház a vegyes bizottságra, a vegyes bizottság határozatokat hoz. A vegyes bizottság ajánlásokat is tesz a vegyes tanács részére. Határozatok hozatalára és ajánlások tételére a Felek közös megegyezésével és a vonatkozó belső eljárások lezárását követően kerülhet sor. Az egyes határozatokat és ajánlásokat az elnök aláírja.

(2)   A vegyes bizottság írásbeli eljárás útján is hozhat határozatokat és tehet ajánlásokat, amennyiben a két Fél megegyezik erről. Az írásbeli eljárás a Felek egyetértésével eljáró két titkár közötti jegyzékváltásból áll. E célból az eljárási szabályzat 7. cikkének megfelelően írásban köröztetik a javaslat szövegét, legalább 21 naptári napos határidőt szabva az észrevételek vagy ellenvetések jelzésére. A vegyes bizottság elnöke a Felekkel való egyeztetést követően, az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti ezt a határidőt. A szöveg elfogadását követően az elnök minden határozatot és ajánlást aláírásával lát el.

(3)   A vegyes bizottság jogi aktusai a „határozat”, illetve „ajánlás” címet viselik, amelyet sorszám, az elfogadásuk éve és a tárgyuk megjelölése követ. Minden határozat az elfogadásának napján lép hatályba, kivéve, ha a határozat másképp rendelkezik.

(4)   A határozatokat és ajánlásokat a Feleknek meg kell küldeni.

(5)   A Felek dönthetnek úgy, hogy a vegyes bizottság határozatait és ajánlásait hivatalos lapjukban közzéteszik.

12. cikk

Jelentések

A vegyes bizottság a vegyes tanács minden rendes ülésén beszámol a vegyes tanácsnak mind a saját, mind az albizottságai tevékenységéről.

13. cikk

Nyelvek

(1)   A vegyes bizottság hivatalos nyelvei a vegyes tanács hivatalos nyelvei.

(2)   A vegyes bizottság munkanyelvei az angol és a spanyol. Amennyiben erről másképp nem határoznak, a vegyes bizottság az ezen a két nyelven elkészített okmányok alapján folytatja tanácskozásait.

14. cikk

Költségek

(1)   Mindegyik Fél maga viseli a vegyes bizottság ülésein való részvételével összefüggésben a személyzettel kapcsolatos, utazási és ellátási, valamint a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeket.

(2)   Az ülések megszervezésével, a dokumentumok sokszorosításával, az üléseken való tolmácsolással, valamint a dokumentumok angolra és spanyolra, illetve angolról és spanyolról való fordításával kapcsolatos költségeket az ülést rendező Fél viseli. Más nyelvekre, illetve nyelvekről történő tolmácsolás és fordítás költségeit közvetlenül a tolmácsolást vagy fordítást kérő Fél viseli.

15. cikk

Az eljárási szabályzat módosítása

Ezen eljárási szabályzatot a vegyes tanács határozatával lehet módosítani a vegyes tanács eljárási szabályzatának 11. cikkével összhangban.

16. cikk

Albizottságok

(1)   A megállapodás 83. cikkének (3) bekezdésével összhangban a vegyes bizottság a megállapodás végrehajtásához szükséges konkrét területekkel foglalkozó albizottságok létrehozásáról is határozhat, amelyek segítenek feladatai ellátásában. A vegyes bizottság dönthet az ilyen albizottságok megszüntetéséről, és az eljárási szabályzatuk meghatározásáról vagy módosításáról. Amennyiben erről másként nem határoznak, az albizottságok a vegyes bizottság felügyelete alatt működnek, amelynek minden ülésük után jelentést nyújtanak be.

(2)   Amennyiben a megállapodás eltérően nem rendelkezik, illetve a vegyes tanácsban másként nem állapodnak meg, ezen eljárási szabályzatot az (1) bekezdésben említett valamennyi albizottságra értelemszerűen alkalmazni kell.

(3)   Az albizottságok üléseire a szükséges esetekben rugalmasan kerülhet sor, akár személyesen, Brüsszelben vagy Kubában, illetve például videokonferencia segítségével. Az albizottságoknak platformként kell működniük a különleges területeken fennálló jogszabályok közelítésének ellenőrzéséhez, továbbá az e folyamat során felmerülő egyes kérdések és kihívások megvitatásához, valamint az ajánlások és operatív következtetések megfogalmazásához.

(4)   A vegyes albizottság titkársága másolatot kap valamennyi, az albizottságok tevékenységével kapcsolatos releváns levelezésről, dokumentumról és közleményről.

(5)   A Feleknek a vegyes tanácsban született eltérő megállapodása hiányában az albizottságok csak ajánlásokat tehetnek a vegyes bizottságnak.

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/36

---

A TANÁCS (EU) 2017/2435 HATÁROZATA

(2017. december 18.)

a Régiók Bizottságának Málta által javasolt egy tagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a máltai kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2017. július 11-én a Tanács (EU) 2017/1337 határozata (4) értelmében Marc SANT-ot Mario FAVA váltotta fel tagként. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2017. július 11-én a Tanács (EU) 2017/1337 határozata (4) értelmében Marc SANT-ot Mario FAVA váltotta fel tagként.

| (2) | A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, miután lejárt az a mandátum, amelynek alapján Mario FAVA-t (Councillor, Swieqi, Local Council) tagnak javasolták, |
| --- | --- |

(2)

A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, miután lejárt az a mandátum, amelynek alapján Mario FAVA-t (Councillor, Swieqi, Local Council) tagnak javasolták,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Mario FAVA, Councillor, Fgura, Local Council (mandátumváltozás). |
| --- | --- |

—

Mario FAVA, Councillor, Fgura, Local Council (mandátumváltozás).

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

K. SIMSON

---

(1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

(4)  A Tanács 2017. július 11-i (EU) 2017/1337 határozata a Régiók Bizottságának Málta által javasolt egy tagja és egy póttagja kinevezéséről (HL L 185., 2017.7.18., 48. o.).

4

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/37

---

A TANÁCS (EU, Euratom) 2017/2436 HATÁROZATA

(2017. december 18.)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

tekintettel az olasz kormány javaslatára,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. szeptember 18-án és 2015. október 1-jén elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU, Euratom) 2015/1600 (1), illetve (EU, Euratom) 2015/1790 (2) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. szeptember 18-án és 2015. október 1-jén elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU, Euratom) 2015/1600 (1), illetve (EU, Euratom) 2015/1790 (2) határozatot.

| (2) | Giancarlo DURANTE hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Giancarlo DURANTE hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács Giovanni SABATINI-t Direttore Generale dell'ABI (Associazione Bancaria Italiana) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. szeptember 20-ig az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

K. SIMSON

---

(1)  A Tanács 2015. szeptember 18-i (EU, Euratom) 2015/1600 határozata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től
  2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 248., 2015.9.24., 53. o.).

1

(2)  A Tanács 2015. október 1-jei (EU, Euratom) 2015/1790 határozata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től
  2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 260., 2015.10.7., 23. o.).

2

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/38

---

A TANÁCS (EU) 2017/2437 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. december 18.)

az Egységes Szanálási Testület elnöke megbízatásának megújításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 56. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | 2014. augusztus 19-én hatályba lépett a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet. |
| --- | --- |

(1)

2014. augusztus 19-én hatályba lépett a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet.

| (2) | A Tanács 2014. december 19-én elfogadta a 2014/943/EU végrehajtási határozatot (2), amellyel a 2014/806/EU rendelet 56. cikkének (6) bekezdésével összhangban kinevezte az Egységes Szanálási Testület elnökét, alelnökét és négy, feladatát teljes munkaidőben ellátó tagját. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2014. december 19-én elfogadta a 2014/943/EU végrehajtási határozatot (2), amellyel a 2014/806/EU rendelet 56. cikkének (6) bekezdésével összhangban kinevezte az Egységes Szanálási Testület elnökét, alelnökét és négy, feladatát teljes munkaidőben ellátó tagját.

| (3) | A 806/2014/EU rendelet 56. cikkének (7) bekezdése szerint, az e rendelet hatálybalépését követően, az Egységes Szanálási Testület kinevezett első elnökének hivatali ideje három évre szól, amely hivatali idő egyszer, ötéves időtartamra meghosszabbítható. |
| --- | --- |

(3)

A 806/2014/EU rendelet 56. cikkének (7) bekezdése szerint, az e rendelet hatálybalépését követően, az Egységes Szanálási Testület kinevezett első elnökének hivatali ideje három évre szól, amely hivatali idő egyszer, ötéves időtartamra meghosszabbítható.

| (4) | A Bizottság 2017. november 29-én javaslatot nyújtott be az Európai Parlament részére, amelyben javasolta, hogy 2017. december 23-i hatállyal öt éves időtartamra újítsák meg az Egységes Szanálási Testület első elnökének, Elke KÖNIG-nek a megbízatását. Az Európai Parlament 2017. december 12-én jóváhagyta ezt a javaslatot, |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2017. november 29-én javaslatot nyújtott be az Európai Parlament részére, amelyben javasolta, hogy 2017. december 23-i hatállyal öt éves időtartamra újítsák meg az Egységes Szanálási Testület első elnökének, Elke KÖNIG-nek a megbízatását. Az Európai Parlament 2017. december 12-én jóváhagyta ezt a javaslatot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács 2017. december 23-i hatállyal, ötéves időtartamra ezúton megújítja Elke KÖNIG megbízatását, amelyet az Egységes Szanálási Testület elnökeként tölt be.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

K. SIMSON

---

(1)  
  HL L 225., 2014.7.30., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2014/943/EU végrehajtási határozata (2014. december 19.) az Egységes Szanálási Testület elnökének, alelnökének és további, feladatukat teljes munkaidőben ellátó tagjainak kinevezéséről (HL L 367., 2014.12.23., 97. o.).

2

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/39

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2017/2438 HATÁROZATA

(2017. december 19.)

az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója (EUMM Grúzia) vezetőjének kinevezéséről (EUMM GRÚZIA/1/2017)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójáról, EUMM Georgia (helyesen: EUMM Grúzia) szóló, 2010. augusztus 12-i 2010/452/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Politikai és Biztonsági Bizottság a 2010/452/KKBP határozat értelmében és a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazással rendelkezik arra, hogy meghozza az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójának (EUMM Grúzia) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is. |
| --- | --- |

(1)

A Politikai és Biztonsági Bizottság a 2010/452/KKBP határozat értelmében és a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazással rendelkezik arra, hogy meghozza az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójának (EUMM Grúzia) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

| (2) | A (KKBP) 2016/2238 tanácsi határozat (2)2018. december 14-ig meghosszabbította az EUMM Grúzia megbízatását. |
| --- | --- |

(2)

A (KKBP) 2016/2238 tanácsi határozat (2)2018. december 14-ig meghosszabbította az EUMM Grúzia megbízatását.

| (3) | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2017. december 15-én javasolta, hogy Erik HØEG-t nevezzék ki az EUMM Grúzia vezetőjévé a 2017. december 15-től2018. december 14-ig terjedő időszakra, |
| --- | --- |

(3)

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2017. december 15-én javasolta, hogy Erik HØEG-t nevezzék ki az EUMM Grúzia vezetőjévé a 2017. december 15-től2018. december 14-ig terjedő időszakra,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság Erik HØEG-t nevezi ki az EUMM Grúzia misszióvezetőjévé a 2017. december 15-től2018. december 14-ig terjedő időszakra.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2017. december 15-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 19-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  
  HL L 213., 2010.8.13., 43. o.

1

(2)  A Tanács (KKPB) 2016/2238 határozata (2016. december 12.) az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójáról (EUMM Grúzia) szóló 2010/452/KKBP határozat módosításáról (HL L 337., 2016.12.13., 15. o.).

2

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/40

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2017/2439 HATÁROZATA

(2017. december 19.)

az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről (EUTM RCA/4/2017)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintet tel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,

tekintettel az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójáról (EUTM RCA) szóló, 2016. április 19-i (KKBP) 2016/610 tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5. cikkére,

mivel:

| (1) | A (KKBP) 2016/610 határozat alapján a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) arra, hogy meghozza az EUTM RCA politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, az uniós missziós erők következő parancsnokainak kinevezéséről szóló határozatokat is beleértve. |
| --- | --- |

(1)

A (KKBP) 2016/610 határozat alapján a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) arra, hogy meghozza az EUTM RCA politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, az uniós missziós erők következő parancsnokainak kinevezéséről szóló határozatokat is beleértve.

| (2) | A PBB 2017. június 26-án elfogadta a (KKBP) 2017/1177 határozatot (2), amellyel Fernando GARCÍA BLÁZQUEZ dandártábornokot nevezte ki az EUTM RCA uniós missziós erői parancsnokává. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2017. június 26-án elfogadta a (KKBP) 2017/1177 határozatot (2), amellyel Fernando GARCÍA BLÁZQUEZ dandártábornokot nevezte ki az EUTM RCA uniós missziós erői parancsnokává.

| (3) | Az Európai Unió Katonai Bizottsága 2017. november 20-án Hermínio TEODORO MAIO dandártábornok jelölésének jóváhagyását ajánlotta, akit Fernando GARCÍA BLÁZQUEZ dandártábornok utódjaként 2018. január 11-től kinevezhetnének az EUTM RCA uniós missziós erői parancsnokává. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió Katonai Bizottsága 2017. november 20-án Hermínio TEODORO MAIO dandártábornok jelölésének jóváhagyását ajánlotta, akit Fernando GARCÍA BLÁZQUEZ dandártábornok utódjaként 2018. január 11-től kinevezhetnének az EUTM RCA uniós missziós erői parancsnokává.

| (4) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2018. január 11-i hatállyal Hermínio TEODORO MAIO dandártábornokot nevezi ki az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) uniós missziós erőinek parancsnokává.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 19-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  
  HL L 104., 2016.4.20., 21. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/1177 határozata (2017. június 26.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről (EUTM RCA/2/2017) (HL L 170., 2017.7.1., 96. o.).

2

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/41

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2440 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. december 18.)

a 2014/190/EU végrehajtási határozatnak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez rendelt egyedi forrásból származó összegek tagállamok szerinti éves bontása tekintetében történő módosításáról, valamint a támogatásra jogosult régiók jegyzékének megállapításáról

(az értesítés a C(2017) 8300. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 91. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/190/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) többek között megállapítja az 1303/2013/EU rendelet 91. cikkének (2) bekezdése értelmében az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára biztosított egyedi források tagállamok szerinti éves bontását, valamint a támogatásra jogosult régiók jegyzékét. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/190/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) többek között megállapítja az 1303/2013/EU rendelet 91. cikkének (2) bekezdése értelmében az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára biztosított egyedi források tagállamok szerinti éves bontását, valamint a támogatásra jogosult régiók jegyzékét.

| (2) | Az 1303/2013/EU rendeletet módosító (EU) 2017/2305 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) növelték az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített előirányzatokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1303/2013/EU rendeletet módosító (EU) 2017/2305 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) növelték az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített előirányzatokat.

| (3) | Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében a 2017–2020-as időszakra támogatásra jogosult régiók meghatározása az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 16. cikkével összhangban történik, figyelembe véve ugyanakkor az ifjúsági munkanélküliségről rendelkezésre álló legfrissebb éves adatokat. Az 1303/2013/EU rendelet 65. cikkének (2) bekezdése értelmében az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében felmerült kiadások 2023. december 31-ig támogathatók, mind a 2014/190/EU végrehajtási határozat IV. mellékletében szereplő régiók, mind pedig az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében a 2017–2020-as időszakra támogatásra jogosult régiók tekintetében. A meglévő jegyzéket ezért továbbra is alkalmazni kell. Az egyértelműség és az átláthatóság érdekében a 2014/190/EU végrehajtási határozat IV. mellékletének ezért mindkét jegyzéket tartalmaznia kell, és azt ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében a 2017–2020-as időszakra támogatásra jogosult régiók meghatározása az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 16. cikkével összhangban történik, figyelembe véve ugyanakkor az ifjúsági munkanélküliségről rendelkezésre álló legfrissebb éves adatokat. Az 1303/2013/EU rendelet 65. cikkének (2) bekezdése értelmében az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében felmerült kiadások 2023. december 31-ig támogathatók, mind a 2014/190/EU végrehajtási határozat IV. mellékletében szereplő régiók, mind pedig az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében a 2017–2020-as időszakra támogatásra jogosult régiók tekintetében. A meglévő jegyzéket ezért továbbra is alkalmazni kell. Az egyértelműség és az átláthatóság érdekében a 2014/190/EU végrehajtási határozat IV. mellékletének ezért mindkét jegyzéket tartalmaznia kell, és azt ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az 1303/2013/EU rendelet VIII. mellékletével összhangban a kiegészítő források tagállamonkénti bontása során az eredeti elosztás során alkalmazottakkal megegyező lépéseket kell követni. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez rendelt, a 2014/190/EU végrehajtási határozat III. mellékletében 2011-es árakon meghatározott, egyedi forrásból származó összegek éves bontását ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 1303/2013/EU rendelet VIII. mellékletével összhangban a kiegészítő források tagállamonkénti bontása során az eredeti elosztás során alkalmazottakkal megegyező lépéseket kell követni. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez rendelt, a 2014/190/EU végrehajtási határozat III. mellékletében 2011-es árakon meghatározott, egyedi forrásból származó összegek éves bontását ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Annak érdekében, hogy tagállamok előre tervezhessenek, az éves bontást folyó árakon is meg kell adni az 1303/2013/EU rendelet 91. cikkének (1) bekezdése szerinti évi 2 %-os indexálás figyelembevétele érdekében. A 2014/190/EU végrehajtási határozat X. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy tagállamok előre tervezhessenek, az éves bontást folyó árakon is meg kell adni az 1303/2013/EU rendelet 91. cikkének (1) bekezdése szerinti évi 2 %-os indexálás figyelembevétele érdekében. A 2014/190/EU végrehajtási határozat X. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | A 2014/190/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

A 2014/190/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/190/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A III. és a IV. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép; |
| --- | --- |

1.

A III. és a IV. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép;

| 2. | A X. melléklet helyébe e határozat II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

A X. melléklet helyébe e határozat II. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Bizottság részéről

Corina CREȚU

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

1

(2)  A Bizottság 2014/190/EU végrehajtási határozata (2014. április 3.) a 2014–2020 közötti időszakra a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés és az európai területi együttműködési célkitűzés keretében az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap és a Kohéziós Alap számára biztosított globális források tagállamok szerinti éves bontásának megállapításáról, az ifjúsági és foglalkoztatási kezdeményezéshez rendelt egyedi forrásból származó összegek tagállamok szerinti éves bontásának és a támogatásra jogosult régiók jegyzékének, valamint az egyes tagállamok Kohéziós Alapból és strukturális alapokból származó támogatásából az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz részére és a leginkább rászoruló személyek támogatására átcsoportosítandó összegek megállapításáról (HL L 104., 2014.4.8., 13. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2305 rendelete (2017. december 12.) az 1303/2013/EU rendeletnek a gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés és az európai területi együttműködési célkitűzés számára biztosított források változásai tekintetében történő módosításáról (HL L 335., 2017.12.15., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1304/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 470. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

„III. MELLÉKLET

IFJÚSÁGI FOGLALKOZTATÁSI KEZDEMÉNYEZÉS – AZ EGYEDI FORRÁSOK ÉVES BONTÁSA

| EUR, 2011-es árakon |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Összesen |
| BE | 22 464 896 | 17 179 038 | — | 7 569 546 | 3 463 191 | 3 395 285 | 3 328 711 | 57 400 667 |
| BG | 29 216 622 | 22 342 123 | — | — | — | — | — | 51 558 745 |
| CZ | — | 12 564 283 | — | — | — | — | — | 12 564 283 |
| DK | — | — | — | — | — | — | — | — |
| DE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| EE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| IE | 36 075 815 | 27 587 388 | — | — | — | — | — | 63 663 203 |
| EL | 90 800 184 | 69 435 434 | — | 29 193 451 | 13 356 481 | 13 094 589 | 12 837 832 | 228 717 971 |
| ES | 499 481 827 | 381 956 689 | — | 154 715 855 | 70 785 031 | 69 397 090 | 68 036 362 | 1 244 372 854 |
| FR | 164 197 762 | 125 562 994 | — | 59 683 863 | 27 306 342 | 26 770 924 | 26 246 004 | 429 767 889 |
| HR | 35 033 821 | 26 790 569 | — | 12 993 208 | 5 944 604 | 5 828 044 | 5 713 768 | 92 304 014 |
| IT | 300 437 373 | 229 746 226 | — | 126 913 692 | 58 065 088 | 56 926 557 | 55 810 350 | 827 899 286 |
| CY | 6 126 207 | 4 684 747 | — | 2 428 857 | 1 111 242 | 1 089 453 | 1 068 091 | 16 508 597 |
| LV | 15 358 075 | 11 744 410 | — | — | — | — | — | 27 102 485 |
| LT | 16 825 553 | 12 866 600 | — | — | — | — | — | 29 692 153 |
| LU | — | — | — | — | — | — | — | — |
| HU | 26 345 509 | 20 146 566 | — | — | — | — | — | 46 492 075 |
| MT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NL | — | — | — | — | — | — | — | — |
| AT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| PL | 133 639 212 | 102 194 692 | — | 6 060 353 | 2 772 711 | 2 718 344 | 2 665 043 | 250 050 355 |
| PT | 85 111 913 | 65 085 581 | — | 23 156 678 | 10 594 559 | 10 386 822 | 10 183 159 | 204 518 712 |
| RO | 56 112 815 | 42 909 800 | — | 16 695 447 | 7 638 440 | 7 488 666 | 7 341 830 | 138 186 998 |
| SI | 4 876 537 | 3 729 117 | — | — | — | — | — | 8 605 654 |
| SK | 38 209 190 | 29 218 793 | — | 4 574 741 | 2 093 019 | 2 051 979 | 2 011 745 | 78 159 467 |
| FI | — | — | — | — | — | — | — | — |
| SE | 23 379 703 | 17 878 597 | — | — | — | — | — | 41 258 300 |
| UK | 24 516 103 | 166 367 414 | — | — | — | — | — | 190 883 517 |
| EU 28 | 1 608 209 117 | 1 389 991 061 | — | 443 985 691 | 203 130 708 | 199 147 753 | 195 242 895 | 4 039 707 225 |

EUR, 2011-es árakon

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Összesen

BE

22 464 896

17 179 038

—

7 569 546

3 463 191

3 395 285

3 328 711

57 400 667

BG

29 216 622

22 342 123

—

—

—

—

—

51 558 745

CZ

—

12 564 283

—

—

—

—

—

12 564 283

DK

—

—

—

—

—

—

—

—

DE

—

—

—

—

—

—

—

—

EE

—

—

—

—

—

—

—

—

IE

36 075 815

27 587 388

—

—

—

—

—

63 663 203

EL

90 800 184

69 435 434

—

29 193 451

13 356 481

13 094 589

12 837 832

228 717 971

ES

499 481 827

381 956 689

—

154 715 855

70 785 031

69 397 090

68 036 362

1 244 372 854

FR

164 197 762

125 562 994

—

59 683 863

27 306 342

26 770 924

26 246 004

429 767 889

HR

35 033 821

26 790 569

—

12 993 208

5 944 604

5 828 044

5 713 768

92 304 014

IT

300 437 373

229 746 226

—

126 913 692

58 065 088

56 926 557

55 810 350

827 899 286

CY

6 126 207

4 684 747

—

2 428 857

1 111 242

1 089 453

1 068 091

16 508 597

LV

15 358 075

11 744 410

—

—

—

—

—

27 102 485

LT

16 825 553

12 866 600

—

—

—

—

—

29 692 153

LU

—

—

—

—

—

—

—

—

HU

26 345 509

20 146 566

—

—

—

—

—

46 492 075

MT

—

—

—

—

—

—

—

—

NL

—

—

—

—

—

—

—

—

AT

—

—

—

—

—

—

—

—

PL

133 639 212

102 194 692

—

6 060 353

2 772 711

2 718 344

2 665 043

250 050 355

PT

85 111 913

65 085 581

—

23 156 678

10 594 559

10 386 822

10 183 159

204 518 712

RO

56 112 815

42 909 800

—

16 695 447

7 638 440

7 488 666

7 341 830

138 186 998

SI

4 876 537

3 729 117

—

—

—

—

—

8 605 654

SK

38 209 190

29 218 793

—

4 574 741

2 093 019

2 051 979

2 011 745

78 159 467

FI

—

—

—

—

—

—

—

—

SE

23 379 703

17 878 597

—

—

—

—

—

41 258 300

UK

24 516 103

166 367 414

—

—

—

—

—

190 883 517

EU 28

1 608 209 117

1 389 991 061

—

443 985 691

203 130 708

199 147 753

195 242 895

4 039 707 225

„IV. MELLÉKLET

IFJÚSÁGI FOGLALKOZTATÁSI KEZDEMÉNYEZÉS – A TÁMOGATÁSRA JOGOSULT RÉGIÓK JEGYZÉKE

A TÁMOGATÁSRA JOGOSULT RÉGIÓK JEGYZÉKE AZ IFJÚSÁGI MUNKANÉLKÜLISÉGRE VONATKOZÓ 2012. ÉVI ADATOK ALAPJÁN

| BE10 Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| --- |

BE10 Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

| BE32 Prov. Hainaut |
| --- |

BE32 Prov. Hainaut

| BE33 Prov. Liège |
| --- |

BE33 Prov. Liège

| BG31 Severozapaden |
| --- |

BG31 Severozapaden

| BG32 Severen tsentralen |
| --- |

BG32 Severen tsentralen

| BG33 Severoiztochen |
| --- |

BG33 Severoiztochen

| BG34 Yugoiztochen |
| --- |

BG34 Yugoiztochen

| BG42 Yuzhen tsentralen |
| --- |

BG42 Yuzhen tsentralen

| CZ04 Severozápad |
| --- |

CZ04 Severozápad

| IE01 Border, Midland and Western |
| --- |

IE01 Border, Midland and Western

| IE02 Southern and Eastern |
| --- |

IE02 Southern and Eastern

| EL11 Anatoliki Makedonia, Thraki |
| --- |

EL11 Anatoliki Makedonia, Thraki

| EL12 Kentriki Makedonia |
| --- |

EL12 Kentriki Makedonia

| EL13 Dytiki Makedonia |
| --- |

EL13 Dytiki Makedonia

| EL14 Thessalia |
| --- |

EL14 Thessalia

| EL21 Ipeiros |
| --- |

EL21 Ipeiros

| EL23 Dytiki Ellada |
| --- |

EL23 Dytiki Ellada

| EL24 Sterea Ellada |
| --- |

EL24 Sterea Ellada

| EL25 Peloponnisos |
| --- |

EL25 Peloponnisos

| EL30 Attiki |
| --- |

EL30 Attiki

| EL41 Voreio Aigaio |
| --- |

EL41 Voreio Aigaio

| EL42 Notio Aigaio |
| --- |

EL42 Notio Aigaio

| EL43 Kriti |
| --- |

EL43 Kriti

| ES11 Galicia |
| --- |

ES11 Galicia

| ES12 Principado de Asturias |
| --- |

ES12 Principado de Asturias

| ES13 Cantabria |
| --- |

ES13 Cantabria

| ES21 País Vasco |
| --- |

ES21 País Vasco

| ES22 Comunidad Foral de Navarra |
| --- |

ES22 Comunidad Foral de Navarra

| ES23 La Rioja |
| --- |

ES23 La Rioja

| ES24 Aragón |
| --- |

ES24 Aragón

| ES30 Comunidad de Madrid |
| --- |

ES30 Comunidad de Madrid

| ES41 Castilla y León |
| --- |

ES41 Castilla y León

| ES42 Castilla-La Mancha |
| --- |

ES42 Castilla-La Mancha

| ES43 Extremadura |
| --- |

ES43 Extremadura

| ES51 Cataluña |
| --- |

ES51 Cataluña

| ES52 Comunidad Valenciana |
| --- |

ES52 Comunidad Valenciana

| ES53 Illes Balears |
| --- |

ES53 Illes Balears

| ES61 Andalucía |
| --- |

ES61 Andalucía

| ES62 Región de Murcia |
| --- |

ES62 Región de Murcia

| ES63 Ciudad Autónoma de Ceuta |
| --- |

ES63 Ciudad Autónoma de Ceuta

| ES64 Ciudad Autónoma de Melilla |
| --- |

ES64 Ciudad Autónoma de Melilla

| ES70 Canarias |
| --- |

ES70 Canarias

| FR61 Aquitaine |
| --- |

FR61 Aquitaine

| FR21 Champagne-Ardenne |
| --- |

FR21 Champagne-Ardenne

| FR22 Picardie |
| --- |

FR22 Picardie

| FR23 Haute-Normandie |
| --- |

FR23 Haute-Normandie

| FR24 Centre |
| --- |

FR24 Centre

| FR30 Nord – Pas-de-Calais |
| --- |

FR30 Nord – Pas-de-Calais

| FR72 Auvergne |
| --- |

FR72 Auvergne

| FR81 Languedoc-Roussillon |
| --- |

FR81 Languedoc-Roussillon

| FR91 Guadeloupe |
| --- |

FR91 Guadeloupe

| FR92 Martinique |
| --- |

FR92 Martinique

| FR93 Guyane |
| --- |

FR93 Guyane

| FR94 Réunion |
| --- |

FR94 Réunion

| FR– Mayotte |
| --- |

FR– Mayotte

| HR03 Jadranska Hrvatska |
| --- |

HR03 Jadranska Hrvatska

| HR04 Kontinentalna Hrvatska |
| --- |

HR04 Kontinentalna Hrvatska

| ITC1 Piemonte |
| --- |

ITC1 Piemonte

| ITC2 Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste |
| --- |

ITC2 Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste

| ITC3 Liguria |
| --- |

ITC3 Liguria

| ITC4 Lombardia |
| --- |

ITC4 Lombardia

| ITF1 Abruzzo |
| --- |

ITF1 Abruzzo

| ITF2 Molise |
| --- |

ITF2 Molise

| ITF3 Campania |
| --- |

ITF3 Campania

| ITF4 Puglia |
| --- |

ITF4 Puglia

| ITF5 Basilicata |
| --- |

ITF5 Basilicata

| ITF6 Calabria |
| --- |

ITF6 Calabria

| ITG1 Sicilia |
| --- |

ITG1 Sicilia

| ITG2 Sardegna |
| --- |

ITG2 Sardegna

| ITH5 Emilia-Romagna |
| --- |

ITH5 Emilia-Romagna

| ITH4 Friuli-Venezia Giulia |
| --- |

ITH4 Friuli-Venezia Giulia

| ITI1 Toscana |
| --- |

ITI1 Toscana

| ITI2 Umbria |
| --- |

ITI2 Umbria

| ITI3 Marche |
| --- |

ITI3 Marche

| ITI4 Lazio |
| --- |

ITI4 Lazio

| CY00 Kýpros |
| --- |

CY00 Kýpros

| LV00 Latvija |
| --- |

LV00 Latvija

| LT00 Lietuva |
| --- |

LT00 Lietuva

| HU23 Dél-Dunántúl |
| --- |

HU23 Dél-Dunántúl

| HU31 Észak-Magyarország |
| --- |

HU31 Észak-Magyarország

| HU32 Észak-Alföld |
| --- |

HU32 Észak-Alföld

| HU33 Dél-Alföld |
| --- |

HU33 Dél-Alföld

| PL11 Łódzkie |
| --- |

PL11 Łódzkie

| PL21 Małopolskie |
| --- |

PL21 Małopolskie

| PL31 Lubelskie |
| --- |

PL31 Lubelskie

| PL32 Podkarpackie |
| --- |

PL32 Podkarpackie

| PL33 Świętokrzyskie |
| --- |

PL33 Świętokrzyskie

| PL42 Zachodniopomorskie |
| --- |

PL42 Zachodniopomorskie

| PL43 Lubuskie |
| --- |

PL43 Lubuskie

| PL51 Dolnośląskie |
| --- |

PL51 Dolnośląskie

| PL61 Kujawsko-Pomorskie |
| --- |

PL61 Kujawsko-Pomorskie

| PL62 Warmińsko-Mazurskie |
| --- |

PL62 Warmińsko-Mazurskie

| PT11 Norte |
| --- |

PT11 Norte

| PT15 Algarve |
| --- |

PT15 Algarve

| PT16 Centro (PT) |
| --- |

PT16 Centro (PT)

| PT17 Lisboa |
| --- |

PT17 Lisboa

| PT18 Alentejo |
| --- |

PT18 Alentejo

| PT20 Região Autónoma dos Açores |
| --- |

PT20 Região Autónoma dos Açores

| PT30 Região Autónoma da Madeira |
| --- |

PT30 Região Autónoma da Madeira

| RO12 Centru |
| --- |

RO12 Centru

| RO22 Sud-Est |
| --- |

RO22 Sud-Est

| RO31 Sud – Muntenia |
| --- |

RO31 Sud – Muntenia

| SI01 Vzhodna Slovenija |
| --- |

SI01 Vzhodna Slovenija

| SK02 Západné Slovensko |
| --- |

SK02 Západné Slovensko

| SK03 Stredné Slovensko |
| --- |

SK03 Stredné Slovensko

| SK04 Východné Slovensko |
| --- |

SK04 Východné Slovensko

| SE22 Sydsverige |
| --- |

SE22 Sydsverige

| SE31 Norra Mellansverige |
| --- |

SE31 Norra Mellansverige

| SE32 Mellersta Norrland |
| --- |

SE32 Mellersta Norrland

| UKC1 Tees Valley and Durham |
| --- |

UKC1 Tees Valley and Durham

| UKD7 Merseyside |
| --- |

UKD7 Merseyside

| UKG3 West Midlands |
| --- |

UKG3 West Midlands

| UKI1 Inner London |
| --- |

UKI1 Inner London

| UKM3 South Western Scotland |
| --- |

UKM3 South Western Scotland

A TÁMOGATÁSRA JOGOSULT RÉGIÓK JEGYZÉKE AZ IFJÚSÁGI MUNKANÉLKÜLISÉGRE VONATKOZÓ 2016. ÉVI ADATOK ALAPJÁN

| BE10 – Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| --- |

BE10 – Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

| BE32 – Prov. Hainaut |
| --- |

BE32 – Prov. Hainaut

| BE34 – Prov. Luxembourg (BE) |
| --- |

BE34 – Prov. Luxembourg (BE)

| BE35 – Prov. Namur |
| --- |

BE35 – Prov. Namur

| EL51 – Anatoliki Makedonia, Thraki |
| --- |

EL51 – Anatoliki Makedonia, Thraki

| EL52 – Kentriki Makedonia |
| --- |

EL52 – Kentriki Makedonia

| EL53 – Dytiki Makedonia |
| --- |

EL53 – Dytiki Makedonia

| EL54 – Ipeiros |
| --- |

EL54 – Ipeiros

| EL61 – Thessalia |
| --- |

EL61 – Thessalia

| EL62 – Ionia Nisia |
| --- |

EL62 – Ionia Nisia

| EL63 – Dytiki Ellada |
| --- |

EL63 – Dytiki Ellada

| EL64 – Sterea Ellada |
| --- |

EL64 – Sterea Ellada

| EL65 – Peloponnisos |
| --- |

EL65 – Peloponnisos

| EL30 – Attiki |
| --- |

EL30 – Attiki

| EL41 – Voreio Aigaio |
| --- |

EL41 – Voreio Aigaio

| EL42 – Notio Aigaio |
| --- |

EL42 – Notio Aigaio

| EL43 – Kriti |
| --- |

EL43 – Kriti

| ES11 – Galicia |
| --- |

ES11 – Galicia

| ES12 – Principado de Asturias |
| --- |

ES12 – Principado de Asturias

| ES13 – Cantabria |
| --- |

ES13 – Cantabria

| ES21 – País Vasco |
| --- |

ES21 – País Vasco

| ES22 – Comunidad Foral de Navarra |
| --- |

ES22 – Comunidad Foral de Navarra

| ES23 – La Rioja |
| --- |

ES23 – La Rioja

| ES24 – Aragón |
| --- |

ES24 – Aragón

| ES30 – Comunidad de Madrid |
| --- |

ES30 – Comunidad de Madrid

| ES41 – Castilla y León |
| --- |

ES41 – Castilla y León

| ES42 – Castilla-la Mancha |
| --- |

ES42 – Castilla-la Mancha

| ES43 – Extremadura |
| --- |

ES43 – Extremadura

| ES51 – Cataluña |
| --- |

ES51 – Cataluña

| ES52 – Comunidad Valenciana |
| --- |

ES52 – Comunidad Valenciana

| ES53 – Illes Balears |
| --- |

ES53 – Illes Balears

| ES61 – Andalucía |
| --- |

ES61 – Andalucía

| ES62 – Región de Murcia |
| --- |

ES62 – Región de Murcia

| ES63 – Ciudad Autónoma de Ceuta (ES) |
| --- |

ES63 – Ciudad Autónoma de Ceuta (ES)

| ES64 – Ciudad Autónoma de Melilla (ES) |
| --- |

ES64 – Ciudad Autónoma de Melilla (ES)

| ES70 – Canarias (ES) |
| --- |

ES70 – Canarias (ES)

| FR21 – Champagne-Ardenne |
| --- |

FR21 – Champagne-Ardenne

| FR22 – Picardie |
| --- |

FR22 – Picardie

| FR23 – Haute-Normandie |
| --- |

FR23 – Haute-Normandie

| FR24 – Centre (FR) |
| --- |

FR24 – Centre (FR)

| FR26 – Bourgogne |
| --- |

FR26 – Bourgogne

| FR30 – Nord - Pas-de-Calais |
| --- |

FR30 – Nord - Pas-de-Calais

| FR42 – Alsace |
| --- |

FR42 – Alsace

| FR81 – Languedoc-Roussillon |
| --- |

FR81 – Languedoc-Roussillon

| FRA1 – Guadeloupe |
| --- |

FRA1 – Guadeloupe

| FRA2 – Martinique |
| --- |

FRA2 – Martinique

| FRA3 – Guyane |
| --- |

FRA3 – Guyane

| FRA4 – La Réunion |
| --- |

FRA4 – La Réunion

| FRA5 – Mayotte |
| --- |

FRA5 – Mayotte

| HR03 – Jadranska Hrvatska |
| --- |

HR03 – Jadranska Hrvatska

| HR04 – Kontinentalna Hrvatska |
| --- |

HR04 – Kontinentalna Hrvatska

| ITC1 – Piemonte |
| --- |

ITC1 – Piemonte

| ITC2 – Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste |
| --- |

ITC2 – Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste

| ITC3 – Liguria |
| --- |

ITC3 – Liguria

| ITC4 – Lombardia |
| --- |

ITC4 – Lombardia

| ITF1 – Abruzzo |
| --- |

ITF1 – Abruzzo

| ITF2 – Molise |
| --- |

ITF2 – Molise

| ITF3 – Campania |
| --- |

ITF3 – Campania

| ITF4 – Puglia |
| --- |

ITF4 – Puglia

| ITF5 – Basilicata |
| --- |

ITF5 – Basilicata

| ITF6 – Calabria |
| --- |

ITF6 – Calabria

| ITG1 – Sicilia |
| --- |

ITG1 – Sicilia

| ITG2 – Sardegna |
| --- |

ITG2 – Sardegna

| ITH4 – Friuli-Venezia Giulia |
| --- |

ITH4 – Friuli-Venezia Giulia

| ITI1 – Toscana |
| --- |

ITI1 – Toscana

| ITI2 – Umbria |
| --- |

ITI2 – Umbria

| ITI3 – Marche |
| --- |

ITI3 – Marche

| ITI4 – Lazio |
| --- |

ITI4 – Lazio

| CY00 – Kypros |
| --- |

CY00 – Kypros

| PL32 – Podkarpackie |
| --- |

PL32 – Podkarpackie

| PT11 – Norte |
| --- |

PT11 – Norte

| PT16 – Centro (PT) |
| --- |

PT16 – Centro (PT)

| PT17 – Área Metropolitana de Lisboa |
| --- |

PT17 – Área Metropolitana de Lisboa

| PT18 – Alentejo |
| --- |

PT18 – Alentejo

| PT20 – Região Autónoma dos Açores (PT) |
| --- |

PT20 – Região Autónoma dos Açores (PT)

| PT30 – Região Autónoma da Madeira (PT) |
| --- |

PT30 – Região Autónoma da Madeira (PT)

| RO22 – Sud-Est |
| --- |

RO22 – Sud-Est

| RO31 – Sud - Muntenia |
| --- |

RO31 – Sud - Muntenia

| RO41 – Sud-Vest Oltenia |
| --- |

RO41 – Sud-Vest Oltenia

| SK04 – Východné Slovensko |
| --- |

SK04 – Východné Slovensko

---

II. MELLÉKLET

„X. MELLÉKLET

IFJÚSÁGI FOGLALKOZTATÁSI KEZDEMÉNYEZÉS – EGYEDI FORRÁS

| EUR, folyó áron |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Összesen |
| BE | 23 839 927 | 18 595 143 | — | 8 524 538 | 3 978 118 | 3 978 118 | 3 978 118 | 62 893 962 |
| BG | 31 004 913 | 24 183 832 | — | — | — | — | — | 55 188 745 |
| CZ | — | 13 599 984 | — | — | — | — | — | 13 599 984 |
| DK | — | — | — | — | — | — | — | — |
| DE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| EE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| IE | 38 283 943 | 29 861 476 | — | — | — | — | — | 68 145 419 |
| EL | 96 357 882 | 75 159 147 | — | 32 876 567 | 15 342 398 | 15 342 398 | 15 342 398 | 250 420 790 |
| ES | 530 054 111 | 413 442 204 | — | 174 235 182 | 81 309 751 | 81 309 751 | 81 309 751 | 1 361 660 750 |
| FR | 174 247 979 | 135 913 423 | — | 67 213 724 | 31 366 404 | 31 366 404 | 31 366 404 | 471 474 338 |
| HR | 37 178 171 | 28 998 973 | — | 14 632 462 | 6 828 482 | 6 828 482 | 6 828 482 | 101 295 052 |
| IT | 318 826 544 | 248 684 704 | — | 142 925 430 | 66 698 534 | 66 698 534 | 66 698 534 | 910 532 280 |
| CY | 6 501 180 | 5 070 921 | — | 2 735 288 | 1 276 468 | 1 276 468 | 1 276 468 | 18 136 793 |
| LV | 16 298 112 | 12 712 527 | — | — | — | — | — | 29 010 639 |
| LT | 17 855 411 | 13 927 222 | — | — | — | — | — | 31 782 633 |
| LU | — | — | — | — | — | — | — | — |
| HU | 27 958 065 | 21 807 291 | — | — | — | — | — | 49 765 356 |
| MT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NL | — | — | — | — | — | — | — | — |
| AT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| PL | 141 819 001 | 110 618 821 | — | 6 824 942 | 3 184 973 | 3 184 973 | 3 184 973 | 268 817 683 |
| PT | 90 321 443 | 70 450 726 | — | 26 078 181 | 12 169 818 | 12 169 818 | 12 169 818 | 223 359 804 |
| RO | 59 547 368 | 46 446 947 | — | 18 801 785 | 8 774 166 | 8 774 166 | 8 774 166 | 151 118 598 |
| SI | 5 175 020 | 4 036 516 | — | — | — | — | — | 9 211 536 |
| SK | 40 547 898 | 31 627 361 | — | 5 151 901 | 2 404 221 | 2 404 221 | 2 404 221 | 84 539 823 |
| FI | — | — | — | — | — | — | — | — |
| SE | 24 810 728 | 19 352 368 | — | — | — | — | — | 44 163 096 |
| UK | 26 016 685 | 180 081 439 | — | — | — | — | — | 206 098 124 |
| EU 28 | 1 706 644 381 | 1 504 571 025 | — | 500 000 000 | 233 333 333 | 233 333 333 | 233 333 333 | 4 411 215 405 |

EUR, folyó áron

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Összesen

BE

23 839 927

18 595 143

—

8 524 538

3 978 118

3 978 118

3 978 118

62 893 962

BG

31 004 913

24 183 832

—

—

—

—

—

55 188 745

CZ

—

13 599 984

—

—

—

—

—

13 599 984

DK

—

—

—

—

—

—

—

—

DE

—

—

—

—

—

—

—

—

EE

—

—

—

—

—

—

—

—

IE

38 283 943

29 861 476

—

—

—

—

—

68 145 419

EL

96 357 882

75 159 147

—

32 876 567

15 342 398

15 342 398

15 342 398

250 420 790

ES

530 054 111

413 442 204

—

174 235 182

81 309 751

81 309 751

81 309 751

1 361 660 750

FR

174 247 979

135 913 423

—

67 213 724

31 366 404

31 366 404

31 366 404

471 474 338

HR

37 178 171

28 998 973

—

14 632 462

6 828 482

6 828 482

6 828 482

101 295 052

IT

318 826 544

248 684 704

—

142 925 430

66 698 534

66 698 534

66 698 534

910 532 280

CY

6 501 180

5 070 921

—

2 735 288

1 276 468

1 276 468

1 276 468

18 136 793

LV

16 298 112

12 712 527

—

—

—

—

—

29 010 639

LT

17 855 411

13 927 222

—

—

—

—

—

31 782 633

LU

—

—

—

—

—

—

—

—

HU

27 958 065

21 807 291

—

—

—

—

—

49 765 356

MT

—

—

—

—

—

—

—

—

NL

—

—

—

—

—

—

—

—

AT

—

—

—

—

—

—

—

—

PL

141 819 001

110 618 821

—

6 824 942

3 184 973

3 184 973

3 184 973

268 817 683

PT

90 321 443

70 450 726

—

26 078 181

12 169 818

12 169 818

12 169 818

223 359 804

RO

59 547 368

46 446 947

—

18 801 785

8 774 166

8 774 166

8 774 166

151 118 598

SI

5 175 020

4 036 516

—

—

—

—

—

9 211 536

SK

40 547 898

31 627 361

—

5 151 901

2 404 221

2 404 221

2 404 221

84 539 823

FI

—

—

—

—

—

—

—

—

SE

24 810 728

19 352 368

—

—

—

—

—

44 163 096

UK

26 016 685

180 081 439

—

—

—

—

—

206 098 124

EU 28

1 706 644 381

1 504 571 025

—

500 000 000

233 333 333

233 333 333

233 333 333

4 411 215 405

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/52

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2441 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. december 21.)

Svájc értéktőzsdékre vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszerének az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve szerinti egyenértékűségéről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 25. cikke (4) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 23. cikkének (1) bekezdése szerint a befektetési vállalkozásoknak biztosítaniuk kell, hogy a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel általuk teljesített ügyletekre vagy a kereskedési helyszínen részvényekkel általuk teljesített ügyletekre az esettől függően szabályozott piacon, MTF-en vagy rendszeres internalizálón, vagy azokkal a Bizottság által a 2014/65/EU irányelv 25. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében egyenértékűnek tekintett, harmadik országbeli kereskedési helyszínen kerüljön sor. |
| --- | --- |

(1)

A 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 23. cikkének (1) bekezdése szerint a befektetési vállalkozásoknak biztosítaniuk kell, hogy a szabályozott piacra bevezetett részvényekkel általuk teljesített ügyletekre vagy a kereskedési helyszínen részvényekkel általuk teljesített ügyletekre az esettől függően szabályozott piacon, MTF-en vagy rendszeres internalizálón, vagy azokkal a Bizottság által a 2014/65/EU irányelv 25. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében egyenértékűnek tekintett, harmadik országbeli kereskedési helyszínen kerüljön sor.

| (2) | A 600/2014/EU rendelet 23. cikkének (1) bekezdése kizárólag a részvényekkel összefüggésben ír elő kereskedési kötelezettséget. A kerekedési kötelezettség nem terjed ki más tőkeinstrumentumokra, így a letéti igazolásokra, tőzsdén kereskedett alapokra, certifikátokra és egyéb hasonló pénzügyi eszközökre. |
| --- | --- |

(2)

A 600/2014/EU rendelet 23. cikkének (1) bekezdése kizárólag a részvényekkel összefüggésben ír elő kereskedési kötelezettséget. A kerekedési kötelezettség nem terjed ki más tőkeinstrumentumokra, így a letéti igazolásokra, tőzsdén kereskedett alapokra, certifikátokra és egyéb hasonló pénzügyi eszközökre.

| (3) | A harmadik országban létrehozott kereskedési helyszínekre vonatkozó, a 2014/65/EU irányelv 25. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti egyenértékűségi eljárás célja, hogy lehetővé tegye a befektetési vállalkozások számára az Unióban kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozó részvényekkel való kereskedést az egyenértékűként elismert harmadik országbeli kereskedési helyszíneken. A Bizottságnak értékelnie kell, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az adott harmadik országban engedélyezett kereskedési helyszín megfelel-e azoknak a jogilag kötelező követelményeknek, amelyek egyenértékűek az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), a 2014/65/EU irányelv III. címe, a 600/2014/EU rendelet II. címe és a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) követelményeivel, és amelyek ebben a harmadik országban hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá esnek. Ezt a követelményt az említett jogszabály célkitűzéseinek, főként a belső piac létrehozásához és működéséhez, a piac integritásához, a befektetővédelemhez és végül, de nem kisebb fontossággal, a pénzügyi stabilitáshoz nyújtott hozzájárulásnak a fényében kell értelmezni. |
| --- | --- |

(3)

A harmadik országban létrehozott kereskedési helyszínekre vonatkozó, a 2014/65/EU irányelv 25. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti egyenértékűségi eljárás célja, hogy lehetővé tegye a befektetési vállalkozások számára az Unióban kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozó részvényekkel való kereskedést az egyenértékűként elismert harmadik országbeli kereskedési helyszíneken. A Bizottságnak értékelnie kell, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az adott harmadik országban engedélyezett kereskedési helyszín megfelel-e azoknak a jogilag kötelező követelményeknek, amelyek egyenértékűek az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), a 2014/65/EU irányelv III. címe, a 600/2014/EU rendelet II. címe és a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) követelményeivel, és amelyek ebben a harmadik országban hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá esnek. Ezt a követelményt az említett jogszabály célkitűzéseinek, főként a belső piac létrehozásához és működéséhez, a piac integritásához, a befektetővédelemhez és végül, de nem kisebb fontossággal, a pénzügyi stabilitáshoz nyújtott hozzájárulásnak a fényében kell értelmezni.

| (4) | A 2014/65/EU irányelv 25. cikke (4) bekezdésének a) pontjával összhangban egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere akkor tekinthető egyenértékűnek, ha a keretrendszer legalább a következő feltételeket teljesíti: a) a piacok engedélyezéshez kötöttek, valamint folyamatosan hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá esnek; b) a piacok az értékpapírok piacra történő bevezetése tekintetében egyértelmű és átlátható szabályokkal rendelkeznek, amelyek lehetővé teszik, hogy az értékpapírokkal tisztességes, rendezett és hatékony módon lehessen kereskedni, és azok szabadon átruházhatók legyenek; c) a befektetők magas szintű védelmének biztosítása érdekében az értékpapír-kibocsátókra időszakos és folyamatos információszolgáltatási követelmények vonatkoznak; továbbá d) a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció formáját öltő piaci visszaélések megelőzése révén biztosítja a piacok átláthatóságát és integritását. |
| --- | --- |

(4)

A 2014/65/EU irányelv 25. cikke (4) bekezdésének a) pontjával összhangban egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere akkor tekinthető egyenértékűnek, ha a keretrendszer legalább a következő feltételeket teljesíti: a) a piacok engedélyezéshez kötöttek, valamint folyamatosan hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá esnek; b) a piacok az értékpapírok piacra történő bevezetése tekintetében egyértelmű és átlátható szabályokkal rendelkeznek, amelyek lehetővé teszik, hogy az értékpapírokkal tisztességes, rendezett és hatékony módon lehessen kereskedni, és azok szabadon átruházhatók legyenek; c) a befektetők magas szintű védelmének biztosítása érdekében az értékpapír-kibocsátókra időszakos és folyamatos információszolgáltatási követelmények vonatkoznak; továbbá d) a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció formáját öltő piaci visszaélések megelőzése révén biztosítja a piacok átláthatóságát és integritását.

| (5) | Az egyenértékűségi értékelés célja többek között annak értékelése, hogy a Svájcban az ott letelepedett és a svájci pénzügyi felügyeleti hatóság (a továbbiakban: FINMA) által nyilvántartásba vett és felügyelt értéktőzsdékre alkalmazott jogilag kötelező követelmények egyenértékűek-e az 596/2014/EU rendelet, a 2014/65/EU irányelv III. címe, a 600/2014/EU rendelet II. címe és a 2004/109/EK irányelv követelményeivel, amelyek ebben a harmadik országban hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá esnek. |
| --- | --- |

(5)

Az egyenértékűségi értékelés célja többek között annak értékelése, hogy a Svájcban az ott letelepedett és a svájci pénzügyi felügyeleti hatóság (a továbbiakban: FINMA) által nyilvántartásba vett és felügyelt értéktőzsdékre alkalmazott jogilag kötelező követelmények egyenértékűek-e az 596/2014/EU rendelet, a 2014/65/EU irányelv III. címe, a 600/2014/EU rendelet II. címe és a 2004/109/EK irányelv követelményeivel, amelyek ebben a harmadik országban hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá esnek.

| (6) | Azon feltételeket illetően, hogy az értéktőzsdék engedélyhez kötöttek legyenek, továbbá folyamatosan hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá essenek, a pénzügyi piaci infrastruktúrákról, valamint az értékpapírokkal és származtatott termékekkel folytatott kereskedés során tanúsított piaci magatartásról szóló szövetségi törvény (a továbbiakban: a pénzügyi piaci infrastruktúráról szóló törvény) 26(b) cikke az értéktőzsdét olyan értékpapírokat jegyző és forgalmazó multilaterális intézményként határozza meg, amelynek célja a több tag közötti egyidejű ajánlatcsere és az ügyletkötés kötelezően alkalmazandó szabályok alapján. Az értéktőzsdének nincs döntési szabadsága az ügyletek végrehajtásának módját illetően, továbbá nem folytathat saját számlás kereskedést vagy saját kitettség nélküli ügyletpárosítást. Az értéktőzsdének ezenkívül a tagok számára egyenlő és megkülönböztetésmentes hozzáférést kell biztosítania piacaihoz és szolgáltatásaihoz. Ennek érdekében az értéktőzsdének olyan szabályokat kell bevezetnie, amelyek előírják az értékpapír-kereskedők és a FINMA felügyelete alá tartozó egyéb felek, valamint a FINMA által engedélyezett külföldi szereplők számára a belépés menetét. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 27(4) cikke, valamint a pénzügyi piaci infrastruktúrákról, valamint az értékpapírokkal és származtatott termékekkel folytatott kereskedés során tanúsított piaci magatartásról szóló rendelet (a továbbiakban: pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet) 25(1) cikke értelmében a FINMA feladata az értéktőzsde tagjainak felvételére, feladataira és kizárására vonatkozó szabályok, valamint azok módosításának felülvizsgálata és jóváhagyása. Az értéktőzsde köteles megtagadni a FINMA engedélyével nem rendelkező szereplő tagként való felvételét, továbbá megtagadhatja az olyan szereplő felvételét, amelyet tevékenysége gyakorlásától eltiltottak. |
| --- | --- |

(6)

Azon feltételeket illetően, hogy az értéktőzsdék engedélyhez kötöttek legyenek, továbbá folyamatosan hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá essenek, a pénzügyi piaci infrastruktúrákról, valamint az értékpapírokkal és származtatott termékekkel folytatott kereskedés során tanúsított piaci magatartásról szóló szövetségi törvény (a továbbiakban: a pénzügyi piaci infrastruktúráról szóló törvény) 26(b) cikke az értéktőzsdét olyan értékpapírokat jegyző és forgalmazó multilaterális intézményként határozza meg, amelynek célja a több tag közötti egyidejű ajánlatcsere és az ügyletkötés kötelezően alkalmazandó szabályok alapján. Az értéktőzsdének nincs döntési szabadsága az ügyletek végrehajtásának módját illetően, továbbá nem folytathat saját számlás kereskedést vagy saját kitettség nélküli ügyletpárosítást. Az értéktőzsdének ezenkívül a tagok számára egyenlő és megkülönböztetésmentes hozzáférést kell biztosítania piacaihoz és szolgáltatásaihoz. Ennek érdekében az értéktőzsdének olyan szabályokat kell bevezetnie, amelyek előírják az értékpapír-kereskedők és a FINMA felügyelete alá tartozó egyéb felek, valamint a FINMA által engedélyezett külföldi szereplők számára a belépés menetét. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 27(4) cikke, valamint a pénzügyi piaci infrastruktúrákról, valamint az értékpapírokkal és származtatott termékekkel folytatott kereskedés során tanúsított piaci magatartásról szóló rendelet (a továbbiakban: pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet) 25(1) cikke értelmében a FINMA feladata az értéktőzsde tagjainak felvételére, feladataira és kizárására vonatkozó szabályok, valamint azok módosításának felülvizsgálata és jóváhagyása. Az értéktőzsde köteles megtagadni a FINMA engedélyével nem rendelkező szereplő tagként való felvételét, továbbá megtagadhatja az olyan szereplő felvételét, amelyet tevékenysége gyakorlásától eltiltottak.

| (7) | A 2014/65/EU irányelv 25. cikke (4) bekezdése a) pontjának 4. alpontjában foglalt négy feltételnek teljesülnie kell annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező kereskedési helyszínek tekintetében egyenértékű a 2014/65/EU irányelvben rögzített követelményekkel. |
| --- | --- |

(7)

A 2014/65/EU irányelv 25. cikke (4) bekezdése a) pontjának 4. alpontjában foglalt négy feltételnek teljesülnie kell annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező kereskedési helyszínek tekintetében egyenértékű a 2014/65/EU irányelvben rögzített követelményekkel.

| (8) | Az első feltétel szerint a harmadik országbeli kereskedési helyszíneknek engedélyezéshez kötöttnek kell lenniük, valamint folyamatosan hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá kell esniük. |
| --- | --- |

(8)

Az első feltétel szerint a harmadik országbeli kereskedési helyszíneknek engedélyezéshez kötöttnek kell lenniük, valamint folyamatosan hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá kell esniük.

| (9) | Az értéktőzsdének tevékenysége megkezdése előtt be kell szereznie a FINMA engedélyét. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 4. és 5. cikke értelmében a FINMA akkor adja meg az engedélyt, ha megállapítja a jelentkezőre vonatkozó előírások teljesülését. Az engedélyezési követelmények meghatározása a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvényben, valamint az ahhoz kapcsolódó törvényerejű rendeletekben található. A FINMA jóváhagyásával az értéktőzsde önszabályozása kötelező erejű és végrehajtható szabályozássá válik. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 27. cikke, valamint a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet 24(1) cikke szerint a megfelelő szabályozó és felügyeleti szervezet feltétele egy szabályozási feladatokat ellátó testület, egy kereskedést felügyelő testület, egy értékpapírok bevezetéséért felelős testület, valamint egy jogorvoslati testület létrehozása. A FINMA jóváhagyásával az értéktőzsde önszabályozása kötelező erejű és végrehajtható szabályozássá válik. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 27. cikke, valamint a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet 24(1) cikke szerint a megfelelő szabályozó és felügyeleti szervezet feltétele egy szabályozási feladatokat ellátó testület, egy kereskedést felügyelő testület, egy értékpapírok bevezetéséért felelős testület, valamint egy jogorvoslati testület létrehozása. E testületeknek mind szervezeti, mind személyi vonatkozásban függetleneknek kell lenniük az értéktőzsde üzletvezetésétől. Az önszabályozó és felügyeleti szervezet részeként az illetékes testület betartatja az értéktőzsde tagjaival az értéktőzsde szabályait, és figyelemmel kíséri azok betartását. |
| --- | --- |

(9)

Az értéktőzsdének tevékenysége megkezdése előtt be kell szereznie a FINMA engedélyét. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 4. és 5. cikke értelmében a FINMA akkor adja meg az engedélyt, ha megállapítja a jelentkezőre vonatkozó előírások teljesülését. Az engedélyezési követelmények meghatározása a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvényben, valamint az ahhoz kapcsolódó törvényerejű rendeletekben található. A FINMA jóváhagyásával az értéktőzsde önszabályozása kötelező erejű és végrehajtható szabályozássá válik. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 27. cikke, valamint a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet 24(1) cikke szerint a megfelelő szabályozó és felügyeleti szervezet feltétele egy szabályozási feladatokat ellátó testület, egy kereskedést felügyelő testület, egy értékpapírok bevezetéséért felelős testület, valamint egy jogorvoslati testület létrehozása. A FINMA jóváhagyásával az értéktőzsde önszabályozása kötelező erejű és végrehajtható szabályozássá válik. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 27. cikke, valamint a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet 24(1) cikke szerint a megfelelő szabályozó és felügyeleti szervezet feltétele egy szabályozási feladatokat ellátó testület, egy kereskedést felügyelő testület, egy értékpapírok bevezetéséért felelős testület, valamint egy jogorvoslati testület létrehozása. E testületeknek mind szervezeti, mind személyi vonatkozásban függetleneknek kell lenniük az értéktőzsde üzletvezetésétől. Az önszabályozó és felügyeleti szervezet részeként az illetékes testület betartatja az értéktőzsde tagjaival az értéktőzsde szabályait, és figyelemmel kíséri azok betartását.

| (10) | Ezenkívül a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 18. cikke előírja az értéktőzsde számára, hogy nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosítson a tagok és árjegyzők számára. A FINMA az engedélyezési eljárás alatt, valamint azt követően folyamatosan biztosítja azt, hogy a tőzsdei szabályok megfeleljenek e követelménynek (lásd az SSX-szabálykönyv 3–5. szakaszát, valamint az 1. SSX-irányelvet és a svájci BX-szabálykönyv 3–5. szakaszát). A hozzáférés kizárólag biztonsági és hatékonysági indokok alapján tagadható meg, szigorú arányossági vizsgálat mellett (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 18. cikk, pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet 17. cikk). Az elutasított jelentkezők független jogorvoslati testülethez fellebbezhetnek (SSX-szabálykönyv 8. szakasz, svájci BX-szabálykönyv 15. szakasz). A tőzsdék a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 18. cikke, valamint a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet 17. cikke szerinti megfelelését a FINMA felügyeli. A szabályok és azok módosításai a FINMA előzetes jóváhagyásával fogadhatók el, végrehajtásukat pedig a FINMA munkatársai vizsgálhatják, illetve arra vonatkozóan ellenőrzést végezhetnek, tájékoztatást kérhetnek, vagy javító intézkedéseket hozhatnak a svájci pénzügyi felügyeleti hatóságról szóló szövetségi törvény (a továbbiakban: pénzügyi felügyeleti törvény) 24. és azt követő cikkei alapján. |
| --- | --- |

(10)

Ezenkívül a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 18. cikke előírja az értéktőzsde számára, hogy nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosítson a tagok és árjegyzők számára. A FINMA az engedélyezési eljárás alatt, valamint azt követően folyamatosan biztosítja azt, hogy a tőzsdei szabályok megfeleljenek e követelménynek (lásd az SSX-szabálykönyv 3–5. szakaszát, valamint az 1. SSX-irányelvet és a svájci BX-szabálykönyv 3–5. szakaszát). A hozzáférés kizárólag biztonsági és hatékonysági indokok alapján tagadható meg, szigorú arányossági vizsgálat mellett (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 18. cikk, pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet 17. cikk). Az elutasított jelentkezők független jogorvoslati testülethez fellebbezhetnek (SSX-szabálykönyv 8. szakasz, svájci BX-szabálykönyv 15. szakasz). A tőzsdék a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 18. cikke, valamint a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet 17. cikke szerinti megfelelését a FINMA felügyeli. A szabályok és azok módosításai a FINMA előzetes jóváhagyásával fogadhatók el, végrehajtásukat pedig a FINMA munkatársai vizsgálhatják, illetve arra vonatkozóan ellenőrzést végezhetnek, tájékoztatást kérhetnek, vagy javító intézkedéseket hozhatnak a svájci pénzügyi felügyeleti hatóságról szóló szövetségi törvény (a továbbiakban: pénzügyi felügyeleti törvény) 24. és azt követő cikkei alapján.

| (11) | A hatékony felügyeletet illetően a pénzügyi felügyeleti törvény, az értéktőzsdékről és az értékpapír-kereskedelemről szóló szövetségi törvény (a továbbiakban: tőzsdetörvény), valamint a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény alkotja azt az elsődleges jogot, amellyel jogilag érvényesíthető rendszer jön létre Svájc értékpapír-kereskedelmére vonatkozóan. A pénzügyi felügyeleti törvény, a tőzsdetörvény, valamint a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény értelmében a FINMA széles körű jogosultságokkal rendelkezik az értékpapír-ágazat valamennyi vonatkozása, így az értékpapír-kereskedők, központi szerződő felek, központi értéktárak, kereskedési adattárak és fizetési rendszerek engedélyezése és felügyelete tekintetében. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény és a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet ezenkívül meghatározza és tiltja a piaci magatartás egyes típusait, és fegyelmi jogkörrel ruházza fel a FINMA-t a szabályozott szervezetek, valamint a velük kapcsolatban álló személyek felett. A pénzügyi felügyeleti törvény 29. cikke általános hozzáférést biztosít a FINMA számára azokhoz a lényeges információkhoz, amelyek a felügyelete alatt álló személyek és szervezetek, valamint azok könyvvizsgáló cégei és könyvvizsgálói birtokában vannak. A svájci keretrendszerben elsősorban az értéktőzsdék feladata a tagjaik üzletvitelére vonatkozó szabályok megalkotása, valamint tagjaik üzletvitelének figyelemmel kísérése. A FINMA közvetlenül figyelemmel kíséri azt, hogy az értéktőzsdék szabályai megfelelnek-e a jogi keretrendszernek. Valamennyi szabályt és azok módosításait jóváhagyásra be kell nyújtani a FINMA-hoz (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 27(4) cikk). A FINMA az értéktőzsdék által bejelentett esetleges törvénysértések, valamint saját gyanúja alapján indít vizsgálatot. |
| --- | --- |

(11)

A hatékony felügyeletet illetően a pénzügyi felügyeleti törvény, az értéktőzsdékről és az értékpapír-kereskedelemről szóló szövetségi törvény (a továbbiakban: tőzsdetörvény), valamint a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény alkotja azt az elsődleges jogot, amellyel jogilag érvényesíthető rendszer jön létre Svájc értékpapír-kereskedelmére vonatkozóan. A pénzügyi felügyeleti törvény, a tőzsdetörvény, valamint a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény értelmében a FINMA széles körű jogosultságokkal rendelkezik az értékpapír-ágazat valamennyi vonatkozása, így az értékpapír-kereskedők, központi szerződő felek, központi értéktárak, kereskedési adattárak és fizetési rendszerek engedélyezése és felügyelete tekintetében. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény és a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet ezenkívül meghatározza és tiltja a piaci magatartás egyes típusait, és fegyelmi jogkörrel ruházza fel a FINMA-t a szabályozott szervezetek, valamint a velük kapcsolatban álló személyek felett. A pénzügyi felügyeleti törvény 29. cikke általános hozzáférést biztosít a FINMA számára azokhoz a lényeges információkhoz, amelyek a felügyelete alatt álló személyek és szervezetek, valamint azok könyvvizsgáló cégei és könyvvizsgálói birtokában vannak. A svájci keretrendszerben elsősorban az értéktőzsdék feladata a tagjaik üzletvitelére vonatkozó szabályok megalkotása, valamint tagjaik üzletvitelének figyelemmel kísérése. A FINMA közvetlenül figyelemmel kíséri azt, hogy az értéktőzsdék szabályai megfelelnek-e a jogi keretrendszernek. Valamennyi szabályt és azok módosításait jóváhagyásra be kell nyújtani a FINMA-hoz (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 27(4) cikk). A FINMA az értéktőzsdék által bejelentett esetleges törvénysértések, valamint saját gyanúja alapján indít vizsgálatot.

| (12) | Egy adott értéktőzsde engedélyezését követően a FINMA folyamatosan figyelemmel kíséri, hogy az értéktőzsde a továbbiakban is teljesíti-e az engedélyezéshez kapcsolódó feltételeket és feladatokat (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 83. cikk). Az értéktőzsde jogszabályi kötelezettsége bejelenteni a FINMA-nak az engedélyezését, illetve jóváhagyását eredetileg megalapozó körülmények változását. Lényeges változás esetén a pénzügyi piaci infrastruktúrának a tevékenysége folytatásához be kell szereznie a FINMA előzetes engedélyét, illetve jóváhagyását (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 7. cikk). Alapvető követelmény a szervezeti előírásoknak való megfelelés, a belső kontrollrendszer megléte és hatékonysága, az informatikai rendszerek megfelelősége, valamint a szabályszerű üzleti magatartás. A FINMA felügyelete kiterjed az értéktőzsde valamennyi testületére, ideértve annak kereskedés-felügyeleti és szankcionáló funkcióit is. A pénzügyi felügyeleti törvény 24. és 24a. cikke értelmében a FINMA az ellenőrzéseit végezheti személyesen vagy engedéllyel rendelkező könyvvizsgáló társaságokon keresztül, valamint helyszíni és nem helyszíni ellenőrzés formájában is. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 27., 30. és 34. cikke értelmében ezenkívül valamennyi engedéllyel rendelkező értéktőzsdének képesnek kell lennie arra, hogy kibocsátóival, tagjaival, valamint a tagjaival kapcsolatban álló személyekkel betartassa a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény, a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet és az ezekhez kapcsolódó egyéb jogszabályok rendelkezéseit, valamint saját szabályait. Tagjai megfelelésének biztosításával kapcsolatos kötelezettsége keretében az értéktőzsde feladata a vonatkozó jogszabályok megsértésének kivizsgálása és szankcionálása. |
| --- | --- |

(12)

Egy adott értéktőzsde engedélyezését követően a FINMA folyamatosan figyelemmel kíséri, hogy az értéktőzsde a továbbiakban is teljesíti-e az engedélyezéshez kapcsolódó feltételeket és feladatokat (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 83. cikk). Az értéktőzsde jogszabályi kötelezettsége bejelenteni a FINMA-nak az engedélyezését, illetve jóváhagyását eredetileg megalapozó körülmények változását. Lényeges változás esetén a pénzügyi piaci infrastruktúrának a tevékenysége folytatásához be kell szereznie a FINMA előzetes engedélyét, illetve jóváhagyását (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 7. cikk). Alapvető követelmény a szervezeti előírásoknak való megfelelés, a belső kontrollrendszer megléte és hatékonysága, az informatikai rendszerek megfelelősége, valamint a szabályszerű üzleti magatartás. A FINMA felügyelete kiterjed az értéktőzsde valamennyi testületére, ideértve annak kereskedés-felügyeleti és szankcionáló funkcióit is. A pénzügyi felügyeleti törvény 24. és 24a. cikke értelmében a FINMA az ellenőrzéseit végezheti személyesen vagy engedéllyel rendelkező könyvvizsgáló társaságokon keresztül, valamint helyszíni és nem helyszíni ellenőrzés formájában is. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 27., 30. és 34. cikke értelmében ezenkívül valamennyi engedéllyel rendelkező értéktőzsdének képesnek kell lennie arra, hogy kibocsátóival, tagjaival, valamint a tagjaival kapcsolatban álló személyekkel betartassa a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény, a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet és az ezekhez kapcsolódó egyéb jogszabályok rendelkezéseit, valamint saját szabályait. Tagjai megfelelésének biztosításával kapcsolatos kötelezettsége keretében az értéktőzsde feladata a vonatkozó jogszabályok megsértésének kivizsgálása és szankcionálása.

| (13) | A hatékony jogérvényesítést illetően a FINMA többféle igazgatási mechanizmussal rendelkezik jogosultságai érvényesítésére. Törvénysértés vagy szabálytalanság feltárása esetén a FINMA meghozza a szükséges javító intézkedéseket, amelyek igazgatási jogérvényesítési eljárást is magukban foglalhatnak. Az arányosság elvének megfelelő figyelembevételével a FINMA a jogszabályok betartatásához általa legindokoltabbnak tartott intézkedéseket alkalmazza. Az alkalmazható intézkedések közé tartozik a megrovás, a jogszabályi megfelelés helyreállítására vonatkozó utasítás, a személy eltiltása foglalkozása gyakorlásától, a kereskedő eltiltása tevékenysége folytatásától, valamint az engedély visszavonása. A FINMA ezenkívül behajthatja a jogellenesen szerzett nyereséget, illetve jogellenesen elkerült veszteséget, továbbá jogerős és végrehajtható határozat közzétételéről rendelkezhet. Annak érdekében, hogy helyreállítsa egy adott értéktőzsde alkalmazandó rendelkezéseknek megfelelő működését, a FINMA igazgatási jogkörét gyakorolva kezdeményezheti az olyan igazgatósági tag vagy alkalmazott jogviszonyának megszüntetését, akinek feddhetetlen üzleti magatartása kétségbe vonható. A FINMA saját igazgatási mechanizmusait a pénzügyi felügyeleti törvény 4. fejezetében leírt bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőjogi szankciókra vonatkozó rendelkezések egészítik ki. Büntetőjogi szankciókra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak továbbá a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 147. és azt követő cikkei, valamint a tőzsdetörvény 42a. és 43. cikke. A FINMA az ilyen ügyeket a hatáskörrel rendelkező bűnüldöző hatósághoz továbbítja. A FINMA és a hatáskörrel rendelkező bűnüldöző hatóság a szükséges és lehetséges mértékben összehangolja vizsgálatait. Általában a pénzügyi felügyeleti törvény és a pénzügyi piacokra vonatkozó egyéb jogszabályok büntetőjogi rendelkezéseinek megsértésével kapcsolatban a Szövetségi Pénzügyminisztérium Jogi Szolgálata folytat eljárást és hoz határozatot. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény szerinti bennfentes kereskedelmet és árfolyam-manipulációt megvalósító bűncselekménnyel kapcsolatos eljárások lefolytatása ugyanakkor a Szövetségi Főügyészség hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(13)

A hatékony jogérvényesítést illetően a FINMA többféle igazgatási mechanizmussal rendelkezik jogosultságai érvényesítésére. Törvénysértés vagy szabálytalanság feltárása esetén a FINMA meghozza a szükséges javító intézkedéseket, amelyek igazgatási jogérvényesítési eljárást is magukban foglalhatnak. Az arányosság elvének megfelelő figyelembevételével a FINMA a jogszabályok betartatásához általa legindokoltabbnak tartott intézkedéseket alkalmazza. Az alkalmazható intézkedések közé tartozik a megrovás, a jogszabályi megfelelés helyreállítására vonatkozó utasítás, a személy eltiltása foglalkozása gyakorlásától, a kereskedő eltiltása tevékenysége folytatásától, valamint az engedély visszavonása. A FINMA ezenkívül behajthatja a jogellenesen szerzett nyereséget, illetve jogellenesen elkerült veszteséget, továbbá jogerős és végrehajtható határozat közzétételéről rendelkezhet. Annak érdekében, hogy helyreállítsa egy adott értéktőzsde alkalmazandó rendelkezéseknek megfelelő működését, a FINMA igazgatási jogkörét gyakorolva kezdeményezheti az olyan igazgatósági tag vagy alkalmazott jogviszonyának megszüntetését, akinek feddhetetlen üzleti magatartása kétségbe vonható. A FINMA saját igazgatási mechanizmusait a pénzügyi felügyeleti törvény 4. fejezetében leírt bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőjogi szankciókra vonatkozó rendelkezések egészítik ki. Büntetőjogi szankciókra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak továbbá a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 147. és azt követő cikkei, valamint a tőzsdetörvény 42a. és 43. cikke. A FINMA az ilyen ügyeket a hatáskörrel rendelkező bűnüldöző hatósághoz továbbítja. A FINMA és a hatáskörrel rendelkező bűnüldöző hatóság a szükséges és lehetséges mértékben összehangolja vizsgálatait. Általában a pénzügyi felügyeleti törvény és a pénzügyi piacokra vonatkozó egyéb jogszabályok büntetőjogi rendelkezéseinek megsértésével kapcsolatban a Szövetségi Pénzügyminisztérium Jogi Szolgálata folytat eljárást és hoz határozatot. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény szerinti bennfentes kereskedelmet és árfolyam-manipulációt megvalósító bűncselekménnyel kapcsolatos eljárások lefolytatása ugyanakkor a Szövetségi Főügyészség hatáskörébe tartozik.

| (14) | Megállapítható tehát, hogy a svájci értéktőzsdék engedélyezéshez kötöttek, valamint folyamatosan hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá esnek. |
| --- | --- |

(14)

Megállapítható tehát, hogy a svájci értéktőzsdék engedélyezéshez kötöttek, valamint folyamatosan hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá esnek.

| (15) | A második feltétel szerint a harmadik országbeli kereskedési helyszíneknek az értékpapírok piaci bevezetése tekintetében egyértelmű és átlátható szabályokkal kell rendelkezniük, amelyek lehetővé teszik, hogy az értékpapírokkal tisztességes, rendezett és hatékony módon lehessen kereskedni, és azok szabadon átruházhatók legyenek. |
| --- | --- |

(15)

A második feltétel szerint a harmadik országbeli kereskedési helyszíneknek az értékpapírok piaci bevezetése tekintetében egyértelmű és átlátható szabályokkal kell rendelkezniük, amelyek lehetővé teszik, hogy az értékpapírokkal tisztességes, rendezett és hatékony módon lehessen kereskedni, és azok szabadon átruházhatók legyenek.

| (16) | A svájci jog előírja, hogy az értéktőzsde adja ki az értékpapírok bevezetésének szabályait (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 35. és 36. cikk). A szabályokat a FINMA hagyja jóvá. A szabályoknak figyelembe kell venniük az elismert nemzetközi standardokat, és rendelkezniük kell különösen az értékpapírok forgalomképességéről; a befektetők által az értékpapírok jellemzőinek, valamint a kibocsátó minőségének értékeléséhez felhasznált információk közzétételéről; a kibocsátó és képviselői, valamint harmadik felek által az értékpapírok jegyzése vagy bevezetése során teljesítendő kötelezettségekről; valamint a tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok bevezetésére vonatkozóan a könyvvizsgálók engedélyezéséről és felvigyázásáról szóló 2005. december 16-i szövetségi törvény 7. és 81. cikkének való megfelelés kötelezettségétől. Az értékpapírok bevezetése, valamint annak minősített formája, az értékpapírok tőzsdei bevezetése tekintetében elsősorban a jegyzési szabályok, valamint a bevezetésre és jegyzésre vonatkozó kiegészítő szabályok az irányadók. Az értéktőzsde az egyes értékpapírokra vonatkozóan megvizsgálja a kibocsátó által benyújtott kérelmet, és ellenőrzi a vonatkozó előírások teljesülését. Az értéktőzsde minden kérelemre vonatkozóan írásba foglalt határozatot hoz. A bevezetési határozattal kapcsolatos információk nyilvánosan hozzáférhetők. Egy értékpapír jegyzésével kapcsolatban a kibocsátónak fenntartási kötelezettségei vannak olyan időszakos adatszolgáltatási kötelezettségek tekintetében, mint például a pénzügyi beszámolási és vállalatirányítási kötelezettségek, ugyanakkor eseményhez kötött adatszolgáltatási kötelezettségeket is teljesítenie kell rendszeres adatszolgáltatás, a vezetőségi ügyletek közzététele, valamint eseti közlemények formájában. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 35(3) cikke értelmében az értéktőzsde figyelemmel kíséri a kibocsátó e szabályoknak való megfelelését, és szabálysértés esetén a szerződés szerinti szankciókat alkalmazza. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet 33(1) cikke értelmében az értéktőzsdének garantálnia kell azt, hogy a bevezetett és jegyzett értékpapírokkal tisztességes, hatékony és rendezett módon lehessen kereskedni. A tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozóan a jegyzési szabályok kötelező közkézhányad előírásával biztosítják az ilyen értékpapírokkal való hatékony kereskedést. Az értéktőzsde független testületei átmenetileg felfüggeszthetik az egyes értékpapírok kereskedését, ha ez szokatlan körülmények, különösen a kibocsátó fontos közzétételi kötelezettségeinek elmulasztása miatt indokolt. Törölhetik valamely értékpapír jegyzését, ha a kibocsátó fizetőképességével kapcsolatban komoly kétségek merültek fel, vagy ellene fizetésképtelenségi vagy felszámolási eljárás indult. A pénzügyi felügyeleti törvény 31. cikke szerinti jogkörét gyakorolva az értéktőzsdét a FINMA is kényszerítheti egy adott értékpapír kereskedésének felfüggesztésére a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény rendelkezéseinek való megfelelés helyreállítása, valamint egyéb szabálytalanságok megszüntetése céljából. |
| --- | --- |

(16)

A svájci jog előírja, hogy az értéktőzsde adja ki az értékpapírok bevezetésének szabályait (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 35. és 36. cikk). A szabályokat a FINMA hagyja jóvá. A szabályoknak figyelembe kell venniük az elismert nemzetközi standardokat, és rendelkezniük kell különösen az értékpapírok forgalomképességéről; a befektetők által az értékpapírok jellemzőinek, valamint a kibocsátó minőségének értékeléséhez felhasznált információk közzétételéről; a kibocsátó és képviselői, valamint harmadik felek által az értékpapírok jegyzése vagy bevezetése során teljesítendő kötelezettségekről; valamint a tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok bevezetésére vonatkozóan a könyvvizsgálók engedélyezéséről és felvigyázásáról szóló 2005. december 16-i szövetségi törvény 7. és 81. cikkének való megfelelés kötelezettségétől. Az értékpapírok bevezetése, valamint annak minősített formája, az értékpapírok tőzsdei bevezetése tekintetében elsősorban a jegyzési szabályok, valamint a bevezetésre és jegyzésre vonatkozó kiegészítő szabályok az irányadók. Az értéktőzsde az egyes értékpapírokra vonatkozóan megvizsgálja a kibocsátó által benyújtott kérelmet, és ellenőrzi a vonatkozó előírások teljesülését. Az értéktőzsde minden kérelemre vonatkozóan írásba foglalt határozatot hoz. A bevezetési határozattal kapcsolatos információk nyilvánosan hozzáférhetők. Egy értékpapír jegyzésével kapcsolatban a kibocsátónak fenntartási kötelezettségei vannak olyan időszakos adatszolgáltatási kötelezettségek tekintetében, mint például a pénzügyi beszámolási és vállalatirányítási kötelezettségek, ugyanakkor eseményhez kötött adatszolgáltatási kötelezettségeket is teljesítenie kell rendszeres adatszolgáltatás, a vezetőségi ügyletek közzététele, valamint eseti közlemények formájában. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 35(3) cikke értelmében az értéktőzsde figyelemmel kíséri a kibocsátó e szabályoknak való megfelelését, és szabálysértés esetén a szerződés szerinti szankciókat alkalmazza. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet 33(1) cikke értelmében az értéktőzsdének garantálnia kell azt, hogy a bevezetett és jegyzett értékpapírokkal tisztességes, hatékony és rendezett módon lehessen kereskedni. A tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozóan a jegyzési szabályok kötelező közkézhányad előírásával biztosítják az ilyen értékpapírokkal való hatékony kereskedést. Az értéktőzsde független testületei átmenetileg felfüggeszthetik az egyes értékpapírok kereskedését, ha ez szokatlan körülmények, különösen a kibocsátó fontos közzétételi kötelezettségeinek elmulasztása miatt indokolt. Törölhetik valamely értékpapír jegyzését, ha a kibocsátó fizetőképességével kapcsolatban komoly kétségek merültek fel, vagy ellene fizetésképtelenségi vagy felszámolási eljárás indult. A pénzügyi felügyeleti törvény 31. cikke szerinti jogkörét gyakorolva az értéktőzsdét a FINMA is kényszerítheti egy adott értékpapír kereskedésének felfüggesztésére a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény rendelkezéseinek való megfelelés helyreállítása, valamint egyéb szabálytalanságok megszüntetése céljából.

| (17) | Svájc szabályozási keretrendszere magában foglal a piaci szereplők ügyletkötés előtti tájékoztatására vonatkozó előírásokat is. Az ügyletkötést megelőző átláthatóság jogalapját a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 29(1) cikke képezi, amely szerint az értéktőzsdének valós idejű adatokat kell közzétennie az egyes részvényekre és egyéb értékpapírokra szóló öt legjobb vételi és eladási árfolyamra, valamint az azokhoz tartozó kereskedési pozíciók méretére vonatkozóan. Ugyanez vonatkozik a szándék érdemi jelzésére is (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet 27(3) cikk). Mentességet referenciaár-rendszerek kaphatnak, amelyek kizárólagos célja az előre letárgyalt ügyletek, a közzétételükig az értéktőzsde megbízáskezelési rendszerében tárolt megbízások, valamint a szokásos piaci nagyságrendet meghaladó megbízások formalizálása. Svájc szabályozási keretrendszere magában foglal az ügyletkötést követő tájékoztatására vonatkozó előírásokat is. Az ügyletkötést követő átláthatóság jogalapja a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 29(2) cikke, amely valamennyi bevezetett értékpapír esetében előírja a tőzsde számára a tőzsdén és a tőzsdén kívül végrehajtott ügyletekkel kapcsolatos információk azonnali közzétételét. Közzé kell tenni különösen az ügyletek árfolyamát, nagyságát és időpontját. Az ügyletkötést követő átláthatóság alóli mentességek megegyeznek az ügyletkötés előtti mentességekkel. Egyes atipikus ügyletekkel kapcsolatos információkat késleltetve szintén közzé kell tenni. Az értéktőzsde ügyletkötés előtti és utáni adatszolgáltatásai teljes mértékben átláthatók, azokat valamennyi tőzsdetag megkülönböztetésmentesen veheti igénybe. A késleltetett adatok minden felhasználó számára díjmentesen elérhetők. |
| --- | --- |

(17)

Svájc szabályozási keretrendszere magában foglal a piaci szereplők ügyletkötés előtti tájékoztatására vonatkozó előírásokat is. Az ügyletkötést megelőző átláthatóság jogalapját a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 29(1) cikke képezi, amely szerint az értéktőzsdének valós idejű adatokat kell közzétennie az egyes részvényekre és egyéb értékpapírokra szóló öt legjobb vételi és eladási árfolyamra, valamint az azokhoz tartozó kereskedési pozíciók méretére vonatkozóan. Ugyanez vonatkozik a szándék érdemi jelzésére is (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló rendelet 27(3) cikk). Mentességet referenciaár-rendszerek kaphatnak, amelyek kizárólagos célja az előre letárgyalt ügyletek, a közzétételükig az értéktőzsde megbízáskezelési rendszerében tárolt megbízások, valamint a szokásos piaci nagyságrendet meghaladó megbízások formalizálása. Svájc szabályozási keretrendszere magában foglal az ügyletkötést követő tájékoztatására vonatkozó előírásokat is. Az ügyletkötést követő átláthatóság jogalapja a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 29(2) cikke, amely valamennyi bevezetett értékpapír esetében előírja a tőzsde számára a tőzsdén és a tőzsdén kívül végrehajtott ügyletekkel kapcsolatos információk azonnali közzétételét. Közzé kell tenni különösen az ügyletek árfolyamát, nagyságát és időpontját. Az ügyletkötést követő átláthatóság alóli mentességek megegyeznek az ügyletkötés előtti mentességekkel. Egyes atipikus ügyletekkel kapcsolatos információkat késleltetve szintén közzé kell tenni. Az értéktőzsde ügyletkötés előtti és utáni adatszolgáltatásai teljes mértékben átláthatók, azokat valamennyi tőzsdetag megkülönböztetésmentesen veheti igénybe. A késleltetett adatok minden felhasználó számára díjmentesen elérhetők.

| (18) | Megállapítható tehát, hogy a svájci értéktőzsdék az értékpapírok piaci bevezetése tekintetében egyértelmű és átlátható szabályokkal rendelkeznek, amelyek lehetővé teszik, hogy az értékpapírokkal tisztességes, rendezett és hatékony módon lehessen kereskedni, és azok szabadon átruházhatók legyenek. |
| --- | --- |

(18)

Megállapítható tehát, hogy a svájci értéktőzsdék az értékpapírok piaci bevezetése tekintetében egyértelmű és átlátható szabályokkal rendelkeznek, amelyek lehetővé teszik, hogy az értékpapírokkal tisztességes, rendezett és hatékony módon lehessen kereskedni, és azok szabadon átruházhatók legyenek.

| (19) | A harmadik feltétel szerint az értékpapír-kibocsátókra időszakos és folyamatos információszolgáltatási követelményeknek kell vonatkozniuk a befektetők magas szintű védelmének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(19)

A harmadik feltétel szerint az értékpapír-kibocsátókra időszakos és folyamatos információszolgáltatási követelményeknek kell vonatkozniuk a befektetők magas szintű védelmének biztosítása érdekében.

| (20) | A befektetők magas szintű védelme érdekében az értéktőzsde bevezetési szabályaiban meg kell határozni azokat a közzéteendő információkat, amelyek alapján befektetők értékelhetik az értékpapírok jellemzőit és a kibocsátó minőségét. A svájci értéktőzsdére bevezetett értékpapírok kibocsátóinak éves és időközi pénzügyi beszámolót kell közzétenniük. A kibocsátónak éves pénzügyi kimutatásait elérhetővé kell tennie a honlapján. A svájci értéktőzsdére bevezetett értékpapírok más kereskedési helyszínen is forgalmazhatók. A kibocsátók beszámolási kötelezettsége független az egyes ügyletek lebonyolításának helyszínétől. Az értékpapír-kibocsátókkal kapcsolatos átfogó és időszerű információk közzététele lehetővé teszi a befektetők számára a kibocsátók gazdasági teljesítményének értékelését, továbbá a rendszeres információáramlás révén megfelelő átláthatóságot biztosít a befektetők részére. |
| --- | --- |

(20)

A befektetők magas szintű védelme érdekében az értéktőzsde bevezetési szabályaiban meg kell határozni azokat a közzéteendő információkat, amelyek alapján befektetők értékelhetik az értékpapírok jellemzőit és a kibocsátó minőségét. A svájci értéktőzsdére bevezetett értékpapírok kibocsátóinak éves és időközi pénzügyi beszámolót kell közzétenniük. A kibocsátónak éves pénzügyi kimutatásait elérhetővé kell tennie a honlapján. A svájci értéktőzsdére bevezetett értékpapírok más kereskedési helyszínen is forgalmazhatók. A kibocsátók beszámolási kötelezettsége független az egyes ügyletek lebonyolításának helyszínétől. Az értékpapír-kibocsátókkal kapcsolatos átfogó és időszerű információk közzététele lehetővé teszi a befektetők számára a kibocsátók gazdasági teljesítményének értékelését, továbbá a rendszeres információáramlás révén megfelelő átláthatóságot biztosít a befektetők részére.

| (21) | Megállapítható tehát, hogy a svájci értéktőzsdére bevezetett értékpapírok kibocsátóira időszakos és folyamatos információszolgáltatási követelmények vonatkoznak, ami biztosítja a befektetők magas szintű védelmét. |
| --- | --- |

(21)

Megállapítható tehát, hogy a svájci értéktőzsdére bevezetett értékpapírok kibocsátóira időszakos és folyamatos információszolgáltatási követelmények vonatkoznak, ami biztosítja a befektetők magas szintű védelmét.

| (22) | A negyedik feltétel szerint a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerének a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció formájában megnyilvánuló piaci visszaélések megelőzésével biztosítania kell a piacok átláthatóságát és integritását. |
| --- | --- |

(22)

A negyedik feltétel szerint a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerének a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció formájában megnyilvánuló piaci visszaélések megelőzésével biztosítania kell a piacok átláthatóságát és integritását.

| (23) | A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 142. és 143. cikke valamennyi szereplő számára tiltja a bennfentes kereskedelmet és a piaci manipulációt. Ezenkívül a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 154. és 155. cikkében foglaltak szerint a bennfentes információk felhasználása, illetve annak kísérlete, valamint az árfolyam-manipuláció bűncselekménynek minősül. Az értéktőzsdének szabályokat kell kiadnia a bennfentes információk kibocsátók általi közzétételére vonatkozóan. Az értéktőzsde jegyzési szabályai szerint a kibocsátónak a tudomásszerzést követően haladéktalanul tájékoztatnia kell a piacot a tevékenységi körében felmerült vagy várhatóan felmerülő valamennyi árfolyam-befolyásoló körülményről. Árfolyam-befolyásoló az olyan körülmény, amely a piaci árfolyamok jelentős változását idézheti elő. A közzététel az összes piaci szereplővel szembeni egyenlő bánásmód érdekében szükséges. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 31(1) cikke értelmében továbbá a svájci értéktőzsdének figyelemmel kell kísérnie az árfolyamadatokat és az értéktőzsdén végrehajtott ügyleteket annak érdekében, hogy feltárhassa a bennfentes kereskedelmet, az árfolyam- és piaci manipulációt, valamint a jogszabályi rendelkezéseket és szabályozói előírásokat sértő egyéb cselekményeket. E célból az értéktőzsdének vizsgálnia kell a kereskedési helyszínen kívül végrehajtott, a részére bejelentett, valamint azon ügyleteket is, amelyekre egyéb módon felhívták a figyelmét (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 31(1) cikk). Ezt a felügyeleti feladatot az értéktőzsde független testületének kell ellátnia. Információszolgáltatási kötelezettségük keretében a kibocsátóknak kérésre át kell adniuk a FINMA részére a bennfentesek jegyzékét, valamint minden olyan egyéb információt és dokumentumot, amelyre a FINMA-nak szüksége van a feladatai ellátásához (pénzügyi piaci felügyeleti törvény 29. cikkének (1) bekezdése a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 145. cikkével együtt értelmezve). Jogszabálysértés vagy egyéb szabálytalanság gyanúja esetén az értéktőzsde köteles bejelentést tenni a FINMA-nál. Ha az adott szabálysértés bűncselekmény elkövetésével jár, az értéktőzsde köteles haladéktalanul tájékoztatni a hatáskörrel rendelkező bűnüldöző hatóságot is (a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 31. cikkének (2) bekezdése). A FINMA az értéktőzsdéktől kapott jogszabálysértési információk és saját piacfelügyeleti tevékenysége alapján folytatott vizsgálatokkal kívánja érvényesíteni a felügyeleti jogszabályok piaci visszaélést tiltó rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(23)

A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 142. és 143. cikke valamennyi szereplő számára tiltja a bennfentes kereskedelmet és a piaci manipulációt. Ezenkívül a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 154. és 155. cikkében foglaltak szerint a bennfentes információk felhasználása, illetve annak kísérlete, valamint az árfolyam-manipuláció bűncselekménynek minősül. Az értéktőzsdének szabályokat kell kiadnia a bennfentes információk kibocsátók általi közzétételére vonatkozóan. Az értéktőzsde jegyzési szabályai szerint a kibocsátónak a tudomásszerzést követően haladéktalanul tájékoztatnia kell a piacot a tevékenységi körében felmerült vagy várhatóan felmerülő valamennyi árfolyam-befolyásoló körülményről. Árfolyam-befolyásoló az olyan körülmény, amely a piaci árfolyamok jelentős változását idézheti elő. A közzététel az összes piaci szereplővel szembeni egyenlő bánásmód érdekében szükséges. A pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 31(1) cikke értelmében továbbá a svájci értéktőzsdének figyelemmel kell kísérnie az árfolyamadatokat és az értéktőzsdén végrehajtott ügyleteket annak érdekében, hogy feltárhassa a bennfentes kereskedelmet, az árfolyam- és piaci manipulációt, valamint a jogszabályi rendelkezéseket és szabályozói előírásokat sértő egyéb cselekményeket. E célból az értéktőzsdének vizsgálnia kell a kereskedési helyszínen kívül végrehajtott, a részére bejelentett, valamint azon ügyleteket is, amelyekre egyéb módon felhívták a figyelmét (pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 31(1) cikk). Ezt a felügyeleti feladatot az értéktőzsde független testületének kell ellátnia. Információszolgáltatási kötelezettségük keretében a kibocsátóknak kérésre át kell adniuk a FINMA részére a bennfentesek jegyzékét, valamint minden olyan egyéb információt és dokumentumot, amelyre a FINMA-nak szüksége van a feladatai ellátásához (pénzügyi piaci felügyeleti törvény 29. cikkének (1) bekezdése a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 145. cikkével együtt értelmezve). Jogszabálysértés vagy egyéb szabálytalanság gyanúja esetén az értéktőzsde köteles bejelentést tenni a FINMA-nál. Ha az adott szabálysértés bűncselekmény elkövetésével jár, az értéktőzsde köteles haladéktalanul tájékoztatni a hatáskörrel rendelkező bűnüldöző hatóságot is (a pénzügyi piaci infrastruktúrákról szóló törvény 31. cikkének (2) bekezdése). A FINMA az értéktőzsdéktől kapott jogszabálysértési információk és saját piacfelügyeleti tevékenysége alapján folytatott vizsgálatokkal kívánja érvényesíteni a felügyeleti jogszabályok piaci visszaélést tiltó rendelkezéseit.

| (24) | Megállapítható tehát, hogy Svájc jogi és felügyeleti keretrendszere a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció formájában megnyilvánuló piaci visszaélések megelőzésével biztosítja a piacok átláthatóságát és integritását. |
| --- | --- |

(24)

Megállapítható tehát, hogy Svájc jogi és felügyeleti keretrendszere a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció formájában megnyilvánuló piaci visszaélések megelőzésével biztosítja a piacok átláthatóságát és integritását.

| (25) | Mindezek alapján megállapítható továbbá, hogy a jelen határozat mellékletében felsorolt, Svájcban a FINMA felügyelete alatt működő értéktőzsdékre vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel a jogi és felügyeleti rendszerre vonatkozó négy feltételnek, ezért úgy kell tekinteni, hogy a keretrendszer a 2014/65/EU irányelv, a 600/2014/EU rendelet, az 596/2014/EU rendelet, valamint a 2004/109/EK irányelv kereskedési helyszínekre vonatkozó előírásaival egyenértékű rendszert biztosít. |
| --- | --- |

(25)

Mindezek alapján megállapítható továbbá, hogy a jelen határozat mellékletében felsorolt, Svájcban a FINMA felügyelete alatt működő értéktőzsdékre vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel a jogi és felügyeleti rendszerre vonatkozó négy feltételnek, ezért úgy kell tekinteni, hogy a keretrendszer a 2014/65/EU irányelv, a 600/2014/EU rendelet, az 596/2014/EU rendelet, valamint a 2004/109/EK irányelv kereskedési helyszínekre vonatkozó előírásaival egyenértékű rendszert biztosít.

| (26) | Miután a Svájcban kibocsátott és bevezetett részvényekkel jelentős számban kereskednek EU-beli kereskedési helyszíneken is, e határozattal szükséges biztosítani a 600/2014/EU rendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozó valamennyi befektetési vállalkozás folyamatos ügyletkötési képességét az elsődleges likviditási központként a svájci tőzsdékre bevezetett részvényekre vonatkozóan. Mivel a svájci tőzsdékre bevezetett részvények elsődleges likviditási központját e tőzsdék jelentik, Svájc jogi és felügyeleti keretrendszerének elismerése lehetővé tenné a befektetési vállalkozások számára, hogy a svájci tőzsdéken kereskedjenek az ott bevezetett részvényekkel, és hogy megfelelhessenek az ügyfeleikkel szembeni legjobb teljesítési kötelezettségüknek. |
| --- | --- |

(26)

Miután a Svájcban kibocsátott és bevezetett részvényekkel jelentős számban kereskednek EU-beli kereskedési helyszíneken is, e határozattal szükséges biztosítani a 600/2014/EU rendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti kereskedési kötelezettség hatálya alá tartozó valamennyi befektetési vállalkozás folyamatos ügyletkötési képességét az elsődleges likviditási központként a svájci tőzsdékre bevezetett részvényekre vonatkozóan. Mivel a svájci tőzsdékre bevezetett részvények elsődleges likviditási központját e tőzsdék jelentik, Svájc jogi és felügyeleti keretrendszerének elismerése lehetővé tenné a befektetési vállalkozások számára, hogy a svájci tőzsdéken kereskedjenek az ott bevezetett részvényekkel, és hogy megfelelhessenek az ügyfeleikkel szembeni legjobb teljesítési kötelezettségüknek.

| (27) | E határozat azt bizonyító adatokon alapul, hogy összességében a svájci tőzsdékre bevezetett számos részvénnyel olyan gyakorisággal kereskednek az EU-ban, hogy a MiFID hatálya alá tartozó vállalkozások nem élhetnek a 600/2014/EU rendelet 23. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti kivétellel. Ez alapján a 600/2014/EU rendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti kereskedési kötelezettség jelentős számú Svájcban bevezetett részvényre is vonatkozik. |
| --- | --- |

(27)

E határozat azt bizonyító adatokon alapul, hogy összességében a svájci tőzsdékre bevezetett számos részvénnyel olyan gyakorisággal kereskednek az EU-ban, hogy a MiFID hatálya alá tartozó vállalkozások nem élhetnek a 600/2014/EU rendelet 23. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti kivétellel. Ez alapján a 600/2014/EU rendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti kereskedési kötelezettség jelentős számú Svájcban bevezetett részvényre is vonatkozik.

| (28) | A határozatot kiegészítő együttműködési megállapodások biztosítják a hatékony információcserét, valamint az illetékes nemzeti hatóságok és a FINMA felügyeleti tevékenységeinek összehangolását. |
| --- | --- |

(28)

A határozatot kiegészítő együttműködési megállapodások biztosítják a hatékony információcserét, valamint az illetékes nemzeti hatóságok és a FINMA felügyeleti tevékenységeinek összehangolását.

| (29) | Ez a határozat az elfogadásakor a svájci értéktőzsdékre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is rendszeresen nyomon kell követnie a svájci értéktőzsdékkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(29)

Ez a határozat az elfogadásakor a svájci értéktőzsdékre alkalmazandó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottságnak továbbra is rendszeresen nyomon kell követnie a svájci értéktőzsdékkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (30) | E határozat figyelembe veszi a 2017. február 28-i tanácsi következtetéseket is, amelyekkel összhangban a Svájccal való szektorális megközelítés továbbfejlesztésének előfeltétele egy közös intézményi keret kialakítása azon jelenlegi és jövőbeli megállapodások számára, amelyek révén Svájc részt vesz az Unió egységes piacában. Az unió pénzügyi piacai integritásának biztosítása érdekében e határozatnak 2018. december 31-én hatályát kell vesztenie, hacsak a Bizottság addig meg nem hosszabbítja. A Bizottságnak a határozat alkalmazhatóságának meghosszabbításáról való határozathozatal során különösen figyelembe kell vennie az egy közös intézményi keretet létrehozó megállapodás aláírása irányába elért haladást. |
| --- | --- |

(30)

E határozat figyelembe veszi a 2017. február 28-i tanácsi következtetéseket is, amelyekkel összhangban a Svájccal való szektorális megközelítés továbbfejlesztésének előfeltétele egy közös intézményi keret kialakítása azon jelenlegi és jövőbeli megállapodások számára, amelyek révén Svájc részt vesz az Unió egységes piacában. Az unió pénzügyi piacai integritásának biztosítása érdekében e határozatnak 2018. december 31-én hatályát kell vesztenie, hacsak a Bizottság addig meg nem hosszabbítja. A Bizottságnak a határozat alkalmazhatóságának meghosszabbításáról való határozathozatal során különösen figyelembe kell vennie az egy közös intézményi keretet létrehozó megállapodás aláírása irányába elért haladást.

| (31) | A Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia a svájci értéktőzsdékre vonatkozó jogi és felügyeleti rendszert. Ez nem érinti azt a lehetőséget, hogy a Bizottság hamarabb konkrét felülvizsgálatot végezzen, amennyiben a releváns fejlemények szükségessé teszik számára az e határozattal nyújtott egyenértékűség, és különösen azon jelenlegi és jövőbeli megállapodások céljából egy közös intézményi keret létrehozása felé tett haladás újraértékelését, amelyek révén Svájc részt vesz az Unió egységes piacán. A felülvizsgálat e határozat visszavonásához vezethet. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia a svájci értéktőzsdékre vonatkozó jogi és felügyeleti rendszert. Ez nem érinti azt a lehetőséget, hogy a Bizottság hamarabb konkrét felülvizsgálatot végezzen, amennyiben a releváns fejlemények szükségessé teszik számára az e határozattal nyújtott egyenértékűség, és különösen azon jelenlegi és jövőbeli megállapodások céljából egy közös intézményi keret létrehozása felé tett haladás újraértékelését, amelyek révén Svájc részt vesz az Unió egységes piacán. A felülvizsgálat e határozat visszavonásához vezethet.

| (32) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(32)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

| (33) | Figyelembe véve azt, hogy a 600/2014/EU rendelet és a 2014/65/EU irányelv 2018. január 3-ától alkalmazandó, ez a határozat szükségszerűen az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba, |
| --- | --- |

(33)

Figyelembe véve azt, hogy a 600/2014/EU rendelet és a 2014/65/EU irányelv 2018. január 3-ától alkalmazandó, ez a határozat szükségszerűen az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 600/2014/EU rendelet 23. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a jelen határozat mellékletében felsorolt svájci értéktőzsdékre vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszer a 2014/65/EU irányelvben, a 600/2014/EU rendeletben, az 596/2014/EU rendeletben valamint a 2004/109/EK irányelvben meghatározott követelményekkel egyenértékűnek, továbbá hatékony felügyelet és jogérvényesítés hatálya alá esőnek tekintendő.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a határozat 2018. december 31-én hatályát veszti.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 349. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.)

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 596/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 173., 2014.6.12., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. december 15-i 2004/109/EK irányelve a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról (HL L 390., 2004.12.31., 38. o.).

4

---

MELLÉKLET

A 2014/65/EU irányelvben meghatározott kereskedési helyszínekkel egyenértékűnek tekintendő svájci értéktőzsdék:

| a) | SIX Swiss Exchange AG |
| --- | --- |

a)

SIX Swiss Exchange AG

| b) | BX Swiss AG |
| --- | --- |

b)

BX Swiss AG

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/59

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/2442 HATÁROZATA

(2017. december 8.)

a 2017-ben történő érmekibocsátás mennyiségének jóváhagyásáról szóló (EU) 2016/2164 határozat módosításáról (EKB/2017/39)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az euroérme-kibocsátás mennyiségének engedélyezésére vonatkozó eljárási keretről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2332 európai központi banki határozatra (EKB/2015/43) (1) és különösen annak 2. cikkére,

mivel:

| (1) | 1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank (EKB) jogosult az azon tagállamokban kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére, amelyek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(1)

1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank (EKB) jogosult az azon tagállamokban kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére, amelyek pénzneme az euro.

| (2) | Az euroérmék iránti 2017. évi igényre vonatkozó becslés alapján, amelyet azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nyújtottak be az EKB-hoz, az EKB az (EU) 2016/2164 európai központi banki határozatban (EKB/2016/43) (2) jóváhagyta a 2017-ben forgalomba hozatalra szánt euroérmék és a gyűjtőknek szánt (forgalomba hozatalra nem szánt) euroérmék teljes mennyiségét. |
| --- | --- |

(2)

Az euroérmék iránti 2017. évi igényre vonatkozó becslés alapján, amelyet azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nyújtottak be az EKB-hoz, az EKB az (EU) 2016/2164 európai központi banki határozatban (EKB/2016/43) (2) jóváhagyta a 2017-ben forgalomba hozatalra szánt euroérmék és a gyűjtőknek szánt (forgalomba hozatalra nem szánt) euroérmék teljes mennyiségét.

| (3) | 2017. október 19-én az olasz pénzügyminisztérium arra vonatkozó kérelmet terjesztett elő, hogy az azon euroérmék mennyisége, amelynek kibocsátására 2017-ben Olaszország jogosult, 96,0 millió euróról 141,0 millió euróra növekedjen az érmék iránti igény váratlan megemelkedésének való megfelelés érdekében. Az EKB jóváhagyta az Olaszország által 2017-ben kibocsátható, forgalomba hozatalra szánt euroérmék mennyiségének növelése iránti ezen kérelmet. |
| --- | --- |

(3)

2017. október 19-én az olasz pénzügyminisztérium arra vonatkozó kérelmet terjesztett elő, hogy az azon euroérmék mennyisége, amelynek kibocsátására 2017-ben Olaszország jogosult, 96,0 millió euróról 141,0 millió euróra növekedjen az érmék iránti igény váratlan megemelkedésének való megfelelés érdekében. Az EKB jóváhagyta az Olaszország által 2017-ben kibocsátható, forgalomba hozatalra szánt euroérmék mennyiségének növelése iránti ezen kérelmet.

| (4) | Ezért az (EU) 2016/2164 határozatot (EKB/2016/43) megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Ezért az (EU) 2016/2164 határozatot (EKB/2016/43) megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítás

Az (EU) 2016/2164 határozat (EKB/2016/43) 1. cikkében szereplő táblázat helyébe az alábbi szöveg lép:

| (millió EUR) |
| --- |
| | A 2017-ben kibocsátandó euroérmék engedélyezett mennyisége |
| | Forgalomba hozatalra szánt érmék | Gyűjtőknek szánt érmék | Az érmekibocsátás mennyisége |
| (forgalomba hozatalra nem szánt) |
| Belgium | 51,0 | 1,0 | 52,0 |
| Németország | 419,0 | 219,0 | 638,0 |
| Észtország | 9,7 | 0,3 | 10,0 |
| Írország | 30,7 | 0,8 | 31,5 |
| Görögország | 106,3 | 0,6 | 106,9 |
| Spanyolország | 359,3 | 30,0 | 389,3 |
| Franciaország | 224,3 | 51,0 | 275,3 |
| Olaszország | 139,2 | 1,8 | 141,0 |
| Ciprus | 14,0 | 0,1 | 14,1 |
| Lettország | 16,3 | 0,3 | 16,6 |
| Litvánia | 30,0 | 0,3 | 30,3 |
| Luxemburg | 17,7 | 0,2 | 17,9 |
| Málta | 10,2 | 0,2 | 10,4 |
| Hollandia | 25,0 | 4,0 | 29,0 |
| Ausztria | 87,2 | 181,8 | 269,0 |
| Portugália | 62,0 | 3,0 | 65,0 |
| Szlovénia | 24,0 | 2,0 | 26,0 |
| Szlovákia | 15,6 | 1,4 | 17,0 |
| Finnország | 35,0 | 10,0 | 45,0 |
| Összesen | 1 676,5 | 507,8 | 2 184,3 ” |

(millió EUR)

A 2017-ben kibocsátandó euroérmék engedélyezett mennyisége

Forgalomba hozatalra szánt érmék

Gyűjtőknek szánt érmék

Az érmekibocsátás mennyisége

(forgalomba hozatalra nem szánt)

Belgium

51,0

1,0

52,0

Németország

419,0

219,0

638,0

Észtország

9,7

0,3

10,0

Írország

30,7

0,8

31,5

Görögország

106,3

0,6

106,9

Spanyolország

359,3

30,0

389,3

Franciaország

224,3

51,0

275,3

Olaszország

139,2

1,8

141,0

Ciprus

14,0

0,1

14,1

Lettország

16,3

0,3

16,6

Litvánia

30,0

0,3

30,3

Luxemburg

17,7

0,2

17,9

Málta

10,2

0,2

10,4

Hollandia

25,0

4,0

29,0

Ausztria

87,2

181,8

269,0

Portugália

62,0

3,0

65,0

Szlovénia

24,0

2,0

26,0

Szlovákia

15,6

1,4

17,0

Finnország

35,0

10,0

45,0

Összesen

1 676,5

507,8

2 184,3 ”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat a címzettekkel történő közlése napján lép hatályba.

3. cikk

Címzettek

E határozat címzettjei azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. december 8-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  
  HL L 328., 2015.12.12., 123. o.

1

(2)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/2164 határozata (2016. november 30.) a 2017-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2016/43) (HL L 333., 2016.12.8., 73. o.).

2

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/61

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/2443 HATÁROZATA

(2017. december 8.)

a 2018-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2017/40)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az euroérme-kibocsátás mennyiségének engedélyezésére vonatkozó eljárási keretről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2332 európai központi banki határozatra (EKB/2015/43) (1) és különösen annak 2. cikkére,

mivel:

| (1) | 1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank (EKB) jogosult az azon tagállamokban kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére, amelyek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(1)

1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank (EKB) jogosult az azon tagállamokban kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére, amelyek pénzneme az euro.

| (2) | Az a 19 tagállam, amelyek pénzneme az euro, benyújtotta az EKB-hoz a 2018-ban kibocsátandó euroérmék mennyiségének engedélyezésére vonatkozó kérelmét, az előrejelzési módszerrel kapcsolatos magyarázó megjegyzésekkel együtt. Közülük egyes tagállamok további információkat is benyújtottak a forgalomba hozatalra szánt érmékkel kapcsolatban, amennyiben az információk rendelkezésre álltak, és azokat az érintett tagállam fontosnak minősítette az engedélyezés iránti kérelem alátámasztásához. |
| --- | --- |

(2)

Az a 19 tagállam, amelyek pénzneme az euro, benyújtotta az EKB-hoz a 2018-ban kibocsátandó euroérmék mennyiségének engedélyezésére vonatkozó kérelmét, az előrejelzési módszerrel kapcsolatos magyarázó megjegyzésekkel együtt. Közülük egyes tagállamok további információkat is benyújtottak a forgalomba hozatalra szánt érmékkel kapcsolatban, amennyiben az információk rendelkezésre álltak, és azokat az érintett tagállam fontosnak minősítette az engedélyezés iránti kérelem alátámasztásához.

| (3) | mivel a tagállamok euroérmék kibocsátására vonatkozó jogosultsága az EKB kibocsátandó mennyiségre vonatkozó engedélyének függvénye, az EKB által jóváhagyott mennyiség nem növelhető meg a tagállamok által az EKB előzetes engedélye nélkül, |
| --- | --- |

(3)

mivel a tagállamok euroérmék kibocsátására vonatkozó jogosultsága az EKB kibocsátandó mennyiségre vonatkozó engedélyének függvénye, az EKB által jóváhagyott mennyiség nem növelhető meg a tagállamok által az EKB előzetes engedélye nélkül,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2018-ban kibocsátandó euroérmék mennyiségének engedélyezése

Az EKB engedélyezi az azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, által 2018-ban kibocsátandó euroérmék mennyiségét az alábbi táblázatban meghatározottak szerint:

| (millió EUR) |
| --- |
| | A 2018-ban kibocsátandó euroérmék engedélyezett mennyisége |
| | Forgalomba hozatalra szánt érmék | Gyűjtőknek szánt érmék
  (forgalomba hozatalra nem szánt) | Az érmekibocsátás mennyisége |
| Belgium | 48,8 | 1,0 | 49,8 |
| Németország | 421,0 | 218,5 | 639,5 |
| Észtország | 13,2 | 0,6 | 13,8 |
| Írország | 18,5 | 0,5 | 19,0 |
| Görögország | 101,8 | 0,7 | 102,5 |
| Spanyolország | 321,1 | 30,0 | 351,1 |
| Franciaország | 262,5 | 51,0 | 313,5 |
| Olaszország | 203,9 | 2,1 | 206,0 |
| Ciprus | 12,0 | 0,1 | 12,1 |
| Lettország | 10,0 | 0,4 | 10,4 |
| Litvánia | 22,0 | 0,5 | 22,5 |
| Luxemburg | 13,5 | 0,2 | 13,7 |
| Málta | 9,5 | 0,2 | 9,7 |
| Hollandia | 35,0 | 4,0 | 39,0 |
| Ausztria | 95,2 | 182,0 | 277,2 |
| Portugália | 52,0 | 3,0 | 55,0 |
| Szlovénia | 24,0 | 2,0 | 26,0 |
| Szlovákia | 17,0 | 1,5 | 18,5 |
| Finnország | 25,0 | 10,0 | 35,0 |
| Összesen | 1 706,0 | 508,3 | 2 214,3 |

(millió EUR)

A 2018-ban kibocsátandó euroérmék engedélyezett mennyisége

Forgalomba hozatalra szánt érmék

Gyűjtőknek szánt érmék

(forgalomba hozatalra nem szánt)

Az érmekibocsátás mennyisége

Belgium

48,8

1,0

49,8

Németország

421,0

218,5

639,5

Észtország

13,2

0,6

13,8

Írország

18,5

0,5

19,0

Görögország

101,8

0,7

102,5

Spanyolország

321,1

30,0

351,1

Franciaország

262,5

51,0

313,5

Olaszország

203,9

2,1

206,0

Ciprus

12,0

0,1

12,1

Lettország

10,0

0,4

10,4

Litvánia

22,0

0,5

22,5

Luxemburg

13,5

0,2

13,7

Málta

9,5

0,2

9,7

Hollandia

35,0

4,0

39,0

Ausztria

95,2

182,0

277,2

Portugália

52,0

3,0

55,0

Szlovénia

24,0

2,0

26,0

Szlovákia

17,0

1,5

18,5

Finnország

25,0

10,0

35,0

Összesen

Összesen

1 706,0

1 706,0

508,3

508,3

2 214,3

2 214,3

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat a címzettekkel történő közlése napján lép hatályba.

3. cikk

Címzettek

E határozat címzettjei azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. december 8-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  
  HL L 328., 2015.12.12., 123. o.

1

---

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/63

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/2444 HATÁROZATA

(2017. december 8.)

az euroérme-kibocsátás mennyiségének engedélyezésére vonatkozó eljárási keretről szóló (EU) 2015/2332 határozat módosításáról (EKB/2017/41)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.1. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2332 határozat (EKB/2015/43) (1) az euroérme-kibocsátás mennyiségének engedélyezésére vonatkozó eljárási kerethez kapcsolódó szabályokat határoz meg. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2332 határozat (EKB/2015/43) (1) az euroérme-kibocsátás mennyiségének engedélyezésére vonatkozó eljárási kerethez kapcsolódó szabályokat határoz meg.

| (2) | A Kormányzótanács véleménye szerint az azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, által benyújtott, az érmekibocsátás mennyiségének engedélyezése iránti éves, valamint eseti kérelmekre vonatkozó határozathozatali hatáskört az Igazgatóságra kell ruházni azokban az esetekben, amikor nincs szükség az érmekibocsátás kért mennyiségének módosítására. |
| --- | --- |

(2)

A Kormányzótanács véleménye szerint az azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, által benyújtott, az érmekibocsátás mennyiségének engedélyezése iránti éves, valamint eseti kérelmekre vonatkozó határozathozatali hatáskört az Igazgatóságra kell ruházni azokban az esetekben, amikor nincs szükség az érmekibocsátás kért mennyiségének módosítására.

| (3) | Amennyiben az Igazgatóság úgy ítéli meg, hogy módosítani kell az érmekibocsátás egy vagy több olyan tagállam, amelynek a pénzneme az euro, által kért mennyiségét, az Igazgatóságnak a szükséges módosításokat bemutató, indokolással ellátott javaslatot kell benyújtania a Kormányzótanácshoz, és a határozat meghozatalára továbbra is a Kormányzótanácsnak kell hatáskörrel rendelkeznie. |
| --- | --- |

(3)

Amennyiben az Igazgatóság úgy ítéli meg, hogy módosítani kell az érmekibocsátás egy vagy több olyan tagállam, amelynek a pénzneme az euro, által kért mennyiségét, az Igazgatóságnak a szükséges módosításokat bemutató, indokolással ellátott javaslatot kell benyújtania a Kormányzótanácshoz, és a határozat meghozatalára továbbra is a Kormányzótanácsnak kell hatáskörrel rendelkeznie.

| (4) | Ezért az (EU) 2015/2332 határozatot (EKB/2015/43) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Ezért az (EU) 2015/2332 határozatot (EKB/2015/43) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítások

Az (EU) 2015/2332 határozat (EKB/2015/43) a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(9)   Amennyiben az Igazgatóság megállapítja, hogy az évenkénti engedélyezés iránti kérelmek nem teszik szükségessé az érmekibocsátás egyes euroövezeti tagállamok által kért éves mennyiségének módosítását, az Igazgatóság az engedélyezés iránti kérelmek tárgyát képező évet megelőző naptári év vége előtt határozatot hoz az euroövezetre vonatkozóan az érmekibocsátás éves mennyiségének engedélyezéséről.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(9)   Amennyiben az Igazgatóság megállapítja, hogy az évenkénti engedélyezés iránti kérelmek nem teszik szükségessé az érmekibocsátás egyes euroövezeti tagállamok által kért éves mennyiségének módosítását, az Igazgatóság az engedélyezés iránti kérelmek tárgyát képező évet megelőző naptári év vége előtt határozatot hoz az euroövezetre vonatkozóan az érmekibocsátás éves mennyiségének engedélyezéséről.”

| b) | a szöveg a következő (10) bekezdéssel egészül ki:

  „(10)   Amennyiben az Igazgatóság megállapítja, hogy az érmekibocsátás egy vagy több kérelmező euroövezeti tagállam által kért mennyiségének módosítására van szükség, az Igazgatóság az érintett tagállammal való konzultációt követően a szükséges módosításokat bemutató, indokolással ellátott javaslatot terjeszt a Kormányzótanács elé. Az ilyen esetekben a Kormányzótanács indokolatlan késedelem nélkül határozatot hoz az euroövezetre vonatkozóan az érmekibocsátás éves mennyiségének engedélyezéséről.” |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő (10) bekezdéssel egészül ki:

„(10)   Amennyiben az Igazgatóság megállapítja, hogy az érmekibocsátás egy vagy több kérelmező euroövezeti tagállam által kért mennyiségének módosítására van szükség, az Igazgatóság az érintett tagállammal való konzultációt követően a szükséges módosításokat bemutató, indokolással ellátott javaslatot terjeszt a Kormányzótanács elé. Az ilyen esetekben a Kormányzótanács indokolatlan késedelem nélkül határozatot hoz az euroövezetre vonatkozóan az érmekibocsátás éves mennyiségének engedélyezéséről.”

| 2. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(7)   Amennyiben az Igazgatóság megállapítja, hogy az érmekibocsátás valamely euroövezeti tagállam által az (5) bekezdés alapján kért további mennyisége nem tesz szükségessé módosítást, az Igazgatóság indokolatlan késedelem nélkül egyedi határozatot hoz az eseti engedélyezés iránti kérelemről.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Amennyiben az Igazgatóság megállapítja, hogy az érmekibocsátás valamely euroövezeti tagállam által az (5) bekezdés alapján kért további mennyisége nem tesz szükségessé módosítást, az Igazgatóság indokolatlan késedelem nélkül egyedi határozatot hoz az eseti engedélyezés iránti kérelemről.”

| b) | a szöveg a következő (8) bekezdéssel egészül ki:

  „(8)   Amennyiben az Igazgatóság megállapítja, hogy az érmekibocsátás valamely euroövezeti tagállam által kért további mennyiségének módosítására van szükség, az Igazgatóság a szükséges módosításokat bemutató, indokolással ellátott javaslatot terjeszt a Kormányzótanács elé. Az ilyen esetekben a Kormányzótanács indokolatlan késedelem nélkül egyedi határozatot hoz az eseti engedélyezés iránti kérelemről.” |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő (8) bekezdéssel egészül ki:

„(8)   Amennyiben az Igazgatóság megállapítja, hogy az érmekibocsátás valamely euroövezeti tagállam által kért további mennyiségének módosítására van szükség, az Igazgatóság a szükséges módosításokat bemutató, indokolással ellátott javaslatot terjeszt a Kormányzótanács elé. Az ilyen esetekben a Kormányzótanács indokolatlan késedelem nélkül egyedi határozatot hoz az eseti engedélyezés iránti kérelemről.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat a címzettekkel történő közlése napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Címzettek

Ennek a határoznak az euroövezeti tagállamok a címzettjei.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. december 8-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/2332 határozata (2015. december 4.) az euroérme-kibocsátás mennyiségének engedélyezésére vonatkozó eljárási keretről (EKB/2015/43) (HL L 328., 2015.12.12., 123. o.).

1

---

AJÁNLÁSOK

| 2017.12.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/65

---

AZ EU–GRÚZIA TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2017. sz. AJÁNLÁSA

(2017. november 20.)

az EU–Grúzia társulási menetrendről [2017/2445]

AZ EU–GRÚZIA TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodásra,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti EU–Grúzia társulási megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2014. június 27-én írták alá és 2016. július 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti EU–Grúzia társulási megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2014. június 27-én írták alá és 2016. július 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A megállapodás 406. cikkének (1) bekezdése szerint a megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a Társulási Tanács hatáskörrel rendelkezik arra, hogy ajánlásokat fogadjon el. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 406. cikkének (1) bekezdése szerint a megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a Társulási Tanács hatáskörrel rendelkezik arra, hogy ajánlásokat fogadjon el.

| (3) | A megállapodás 420. cikkének (1) bekezdése értelmében a Felek minden általános vagy különös intézkedést meghoznak, amelyek a megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek, és biztosítják a megállapodásban foglalt célkitűzések megvalósítását. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 420. cikkének (1) bekezdése értelmében a Felek minden általános vagy különös intézkedést meghoznak, amelyek a megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek, és biztosítják a megállapodásban foglalt célkitűzések megvalósítását.

| (4) | Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata a partnerekkel való szerepvállalás új szakaszát helyezte kilátásba, amely mindkét fél részéről fokozott felelősségvállalást feltételez. |
| --- | --- |

(4)

Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata a partnerekkel való szerepvállalás új szakaszát helyezte kilátásba, amely mindkét fél részéről fokozott felelősségvállalást feltételez.

| (5) | Az Unió és Grúzia a közöttük fennálló partnerség megszilárdítása mellett döntöttek a 2017-2020-as időszakra vonatkozó prioritások elfogadásával, amelyek Grúzia rezilienciájának és stabilitásának előmozdítására és megerősítésére irányulnak, miközben szorosabb politikai társulásra és mélyebb gazdasági integrációra törekednek. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió és Grúzia a közöttük fennálló partnerség megszilárdítása mellett döntöttek a 2017-2020-as időszakra vonatkozó prioritások elfogadásával, amelyek Grúzia rezilienciájának és stabilitásának előmozdítására és megerősítésére irányulnak, miközben szorosabb politikai társulásra és mélyebb gazdasági integrációra törekednek.

| (6) | A megállapodás részes Felei ezért megállapodtak az EU–Grúzia társulási menetrend szövegéről, amely támogatja a megállapodás végrehajtását, és az együttesen azonosított közös érdekű területeken való együttműködésre összpontosít, |
| --- | --- |

(6)

A megállapodás részes Felei ezért megállapodtak az EU–Grúzia társulási menetrend szövegéről, amely támogatja a megállapodás végrehajtását, és az együttesen azonosított közös érdekű területeken való együttműködésre összpontosít,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁST:

1. cikk

A Társulási Tanács ajánlja, hogy a Felek hajtsák végre a mellékletben foglalt EU–Grúzia társulási menetrendet.

2. cikk

A mellékletben foglalt, a 2017–2020-as időszakra szóló EU–Grúzia társulási menetrend a 2014–2016 közötti időszakra szóló, 2014. június 26-án elfogadott EU–Grúzia társulási menetrend helyébe lép.

3. cikk

Ez az ajánlás az elfogadása napján lép hatályba.

Kelt Tbilisziben, 2017. november 20-án.

a Társulási Tanács részéről

az elnök

Giorgi KVIRIKASHVILI

---

(1)  
  HL L 261., 2014.8.30., 4. o.

1

---

MELLÉKLET

TÁRSULÁSI MENETREND AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS GRÚZIA KÖZÖTT (2017–2020)

Tartalomjegyzék

| 1. | A társulási menetrend végrehajtásával kapcsolatos elvek, eszközök és források | 69 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | A társulási menetrend prioritásai | 70 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Kulcsfontosságú cselekvési prioritások | 70 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Demokrácia, emberi jogok, jó kormányzás és az intézmények erősítése | 72 |
| --- | --- | --- |

2.2

| Igazságügyi ágazat | 73 |
| --- | --- |

| Bűnüldözés | 74 |
| --- | --- |

| Korrupció elleni küzdelem, közigazgatási reform és közszolgálat | 74 |
| --- | --- |

| Rossz bánásmód és kínzás | 75 |
| --- | --- |

| Egyenlő bánásmód | 76 |
| --- | --- |

| A gyermekek jogai | 76 |
| --- | --- |

| Szakszervezeti jogok és alapvető munkaügyi normák | 76 |
| --- | --- |

| 2.3 | Kül- és biztonságpolitika | 76 |
| --- | --- | --- |

2.3

| Terrorizmus, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása és a fegyverek illegális exportja | 77 |
| --- | --- |

| Békés konfliktusrendezés | 78 |
| --- | --- |

| Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) | 78 |
| --- | --- |

| 2.4 | Jogérvényesülés, szabadság és biztonság | 79 |
| --- | --- | --- |

2.4

| A személyes adatok védelme | 79 |
| --- | --- |

| Migráció és menekültügy | 79 |
| --- | --- |

| Határigazgatás | 80 |
| --- | --- |

| A szervezett bűnözés elleni küzdelem | 80 |
| --- | --- |

| A tiltott kábítószerek elleni küzdelem | 80 |
| --- | --- |

| Pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása | 80 |
| --- | --- |

| Együttműködés a terrorizmus elleni küzdelemben | 81 |
| --- | --- |

| Jogi együttműködés | 81 |
| --- | --- |

| 2.5 | Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek | 81 |
| --- | --- | --- |

2.5

| Árukereskedelem | 81 |
| --- | --- |

| Műszaki előírások, szabványosítás és kapcsolódó infrastruktúra | 82 |
| --- | --- |

| Állat- és növény-egészségügyi (SPS) intézkedések | 82 |
| --- | --- |

| Vámkönnyítések és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése | 82 |
| --- | --- |

| Származási szabályok | 83 |
| --- | --- |

| Letelepedés, szolgáltatáskereskedelem és elektronikus kereskedelem | 83 |
| --- | --- |

| Folyó fizetések és tőkemozgás | 83 |
| --- | --- |

| Közbeszerzés | 84 |
| --- | --- |

| Szellemi tulajdonjogok | 84 |
| --- | --- |

| Verseny | 84 |
| --- | --- |

| Átláthatóság | 84 |
| --- | --- |

| Kereskedelem és fenntartható fejlődés | 85 |
| --- | --- |

| 2.6 | Gazdasági fejlődés és piaci lehetőségek | 85 |
| --- | --- | --- |

2.6

| Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 85 |
| --- | --- |

| Államháztartási belső kontrollrendszer és külső ellenőrzés | 86 |
| --- | --- |

| Adózás | 86 |
| --- | --- |

| Statisztika | 86 |
| --- | --- |

| Fogyasztóvédelmi politika | 87 |
| --- | --- |

| Társasági jog, számvitel és pénzügyi ellenőrzés, vállalatirányítás | 87 |
| --- | --- |

| Pénzügyi szolgáltatások | 87 |
| --- | --- |

| Ipar- és vállalkozáspolitika, bányászat | 88 |
| --- | --- |

| Turizmus | 88 |
| --- | --- |

| Foglalkoztatás, szociálpolitika és esélyegyenlőség | 88 |
| --- | --- |

| Együttműködés a digitális gazdaság és társadalom területén | 89 |
| --- | --- |

| Halászati és tengerpolitika | 89 |
| --- | --- |

| Közegészségügy | 89 |
| --- | --- |

| 2.7 | Összeköttetés, energiahatékonyság, környezet, éghajlat-politika és polgári védelem | 90 |
| --- | --- | --- |

2.7

| Közlekedés | 90 |
| --- | --- |

| Energiaügyi együttműködés | 90 |
| --- | --- |

| Környezetvédelem | 91 |
| --- | --- |

| Éghajlatváltozás | 91 |
| --- | --- |

| Polgári védelem | 92 |
| --- | --- |

| 2.8 | Mobilitás és az emberek közötti kapcsolatok | 92 |
| --- | --- | --- |

2.8

| Együttműködés a kutatás, a technológiai fejlesztés és az innováció területén | 92 |
| --- | --- |

| Oktatás, képzés és ifjúság | 93 |
| --- | --- |

| Kulturális együttműködés | 93 |
| --- | --- |

| Audiovizuális és médiaegyüttműködés | 93 |
| --- | --- |

| Regionális fejlesztés és regionális szintű együttműködés | 94 |
| --- | --- |

| Az uniós ügynökségekben és programokban való részvétel | 94 |
| --- | --- |

| A nyilvánosság tájékoztatása és láthatóság | 94 |
| --- | --- |

Társulási menetrend az Európai Unió és Grúzia között (2017–2020)

2014. június 27-én az Európai Unió és tagállamai, valamint Grúzia (a továbbiakban: a felek) nagyívű és innovatív társulási megállapodást írtak alá, amely mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magában foglal. A megállapodás jogilag kötelező, szabályokra épülő rendelkezéseket tartalmaz, és olyan megerősített együttműködésről rendelkezik, amely túllépi a hagyományos megállapodásokat és lefedi az érdeklődésre számot tartó valamennyi területet. A megerősítési folyamat lezárását követően a társulási megállapodás teljes körű alkalmazása 2016. július 1-jén vette kezdetét.

A társulási megállapodás végrehajtásának előkészítése és előmozdítása céljából az EU és Grúzia 2014. június 26-án társulási menetrendről állapodott meg. A társulási megállapodásban meghatározott politikai társulás és gazdasági integráció céljainak megvalósítása érdekében a menetrend keretet biztosít a közös munka prioritásainak meghatározásához a 2014 és 2016 közötti időszakra vonatkozóan.

E dokumentumban aktualizálják és új alapokra helyezik a 2014 és 2016 közötti időszakra szóló társulási menetrendet, továbbá meghatározzák a közös munka új prioritásait a 2017 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan. Különbséget tesznek a rövid távú és a középtávú prioritások között. Az előbbieket 2018 végéig kell megvalósítani, illetve ezek tekintetében jelentős eredményeket kell elérni 2018 végéig, az utóbbiakat pedig 2020 végéig kell megvalósítani, illetve azok tekintetében jelentős eredményeket kell elérni 2020 végéig.

Az, hogy a társulási menetrend korlátozott számú prioritásra összpontosít, nem érinti az egyéb vonatkozó megállapodások, illetve a keleti partnerség multilaterális irányvonala alapján jelenleg folyó párbeszéd hatókörét, vagy az arra szóló felhatalmazást. Nem érinti a 2016. július 1-je óta hatályos társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség alapján fennálló vállalások végrehajtását sem.

Továbbá 2017. március 28-án hatályba lépett azon grúziai állampolgárok vízummentes utazási lehetősége a schengeni övezet országaiba (1), akik biometrikus útlevéllel rendelkeznek. E vízummentes utazás – a két fél közötti mobilitásnak és az emberek közötti kapcsolatoknak egy biztonságos és megfelelően irányított környezetben megvalósuló jelentős fokozását célozva – Grúzia Európai Unióval való, a társulási megállapodásban előirányzott politikai társulásának és gazdasági integrációjának az egyik alapvető eleme. Az EU tisztában van azzal, hogy Grúzia teljesítette a vízumliberalizációs cselekvési tervben foglalt összes kritériumot, aminek eredményeként a Bizottság 2015. december 18-án elfogadta a negyedik és egyben utolsó eredményjelentést. Emellett ez az aktualizált társulási menetrend a vízumliberalizációs cselekvési tervvel kapcsolatos valamennyi területen a tartós eredmények nyomon követését és további előmozdítását célozza, biztosítva ezáltal azt, hogy – a felülvizsgált vízummentesség-felfüggesztési mechanizmusban előírtaknak megfelelően – folyamatosan teljesüljön a vízumliberalizációs cselekvési tervben szereplő összes kritérium.

1.   A társulási menetrend végrehajtásával kapcsolatos elvek, eszközök és források

A társulási menetrend végrehajtását a következő közös elvek vezérlik:

| — | a társulási menetrend keretében hozott intézkedéseket a társulási megállapodásnak/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásnak – így annak preambulumának is – maradéktalanul megfelelve kell végrehajtani, |
| --- | --- |

—

a társulási menetrend keretében hozott intézkedéseket a társulási megállapodásnak/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásnak – így annak preambulumának is – maradéktalanul megfelelve kell végrehajtani,

| — | a társulási menetrend prioritásai kiegészítik az EU és Grúzia azon feladatait, hogy maradéktalanul végrehajtsák az EU–Grúzia társulási megállapodás rendelkezéseit, most, hogy az teljes körűen hatályba lépett, |
| --- | --- |

—

a társulási menetrend prioritásai kiegészítik az EU és Grúzia azon feladatait, hogy maradéktalanul végrehajtsák az EU–Grúzia társulási megállapodás rendelkezéseit, most, hogy az teljes körűen hatályba lépett,

| — | a társulási menetrendet az átláthatóság, az elszámoltathatóság és az inkluzivitás elveinek maradéktalan tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani, |
| --- | --- |

—

a társulási menetrendet az átláthatóság, az elszámoltathatóság és az inkluzivitás elveinek maradéktalan tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani,

| — | a társulási menetrend végrehajtása mindkét fél szerepvállalásával történik, |
| --- | --- |

—

a társulási menetrend végrehajtása mindkét fél szerepvállalásával történik,

| — | a társulási menetrend gyakorlati intézkedések fokozatos végrehajtása révén kézzelfogható és meghatározott eredmények elérését célozza, |
| --- | --- |

—

a társulási menetrend gyakorlati intézkedések fokozatos végrehajtása révén kézzelfogható és meghatározott eredmények elérését célozza,

| — | a felek elismerik annak fontosságát, hogy megfelelő és elegendő politikai, technikai és pénzügyi eszközzel támogassák az elfogadott prioritásokat, valamint |
| --- | --- |

—

a felek elismerik annak fontosságát, hogy megfelelő és elegendő politikai, technikai és pénzügyi eszközzel támogassák az elfogadott prioritásokat, valamint

| — | a társulási menetrend végrehajtása éves jelentéstétel, nyomon követés és értékelés tárgyát fogja képezni. Többek között a társulási megállapodásban meghatározott intézményi struktúrák összefüggésében megvizsgálják az elért eredményeket. A civil társadalmat is ösztönzik, hogy nyomon követési tevékenységeit a társulási menetrendre összpontosítsa. |
| --- | --- |

—

a társulási menetrend végrehajtása éves jelentéstétel, nyomon követés és értékelés tárgyát fogja képezni. Többek között a társulási megállapodásban meghatározott intézményi struktúrák összefüggésében megvizsgálják az elért eredményeket. A civil társadalmat is ösztönzik, hogy nyomon követési tevékenységeit a társulási menetrendre összpontosítsa.

| — | Az Európai Unió támogatja Grúziát a társulási menetrendben meghatározott célkitűzések és prioritások végrehajtásában. Ehhez igénybe veszi az összes rendelkezésre álló uniós támogatást, szakértelmet és tanácsot, a bevált gyakorlatokat és know-howt, információkat oszt meg, támogatást nyújt a kapacitásépítéshez és az intézményfejlesztéshez, továbbá új támogatási eszközöket alakít ki. Az EU hangsúlyozza, hogy az uniós támogatás biztosítása a reformok tekintetében elért eredményekhez kapcsolódó, együttesen elfogadott feltételekhez kötött. Az EU ösztönözni fogja továbbá Grúzia más partnereit, hogy támogassák az országot és törekedjenek támogatásuk koordinálására. A megfelelő uniós pénzügyi eszközök szintén rendelkezésre fognak állni a társulási menetrend végrehajtásának elősegítésére. Mindazonáltal a társulási menetrend önmagában véve nem egy pénzügyi programozási dokumentum, és nem helyettesíti a felek általi pénzügyi programozást, illetve megoldásokat. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió támogatja Grúziát a társulási menetrendben meghatározott célkitűzések és prioritások végrehajtásában. Ehhez igénybe veszi az összes rendelkezésre álló uniós támogatást, szakértelmet és tanácsot, a bevált gyakorlatokat és know-howt, információkat oszt meg, támogatást nyújt a kapacitásépítéshez és az intézményfejlesztéshez, továbbá új támogatási eszközöket alakít ki. Az EU hangsúlyozza, hogy az uniós támogatás biztosítása a reformok tekintetében elért eredményekhez kapcsolódó, együttesen elfogadott feltételekhez kötött. Az EU ösztönözni fogja továbbá Grúzia más partnereit, hogy támogassák az országot és törekedjenek támogatásuk koordinálására. A megfelelő uniós pénzügyi eszközök szintén rendelkezésre fognak állni a társulási menetrend végrehajtásának elősegítésére. Mindazonáltal a társulási menetrend önmagában véve nem egy pénzügyi programozási dokumentum, és nem helyettesíti a felek általi pénzügyi programozást, illetve megoldásokat.

A Grúzia rendelkezésére álló teljes finanszírozási összeg részét képező uniós támogatást az uniós külső támogatásra vonatkozó végrehajtási szabályok és eljárások maradéktalan tiszteletben tartása, valamint a Grúzia részére történő segítségnyújtás átfogó prioritásainak keretében nyújtják, melyeket az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) egységes támogatási keretében, valamint az ENI keretében készített, több országgal kapcsolatos programozásban határoztak meg, törekedve egyúttal a társulási menetrend alapján fennálló prioritások figyelembevételére.

Ez a társulási menetrend elfogadásának időpontjától 2020 végéig alkalmazandó. Ez a kezdeti időszak közös megegyezéssel meghosszabbítható. A társulási menetrend szükség szerint bármikor módosítható vagy aktualizálható az EU–Grúzia Társulási Tanács megállapodásával.

2.   A társulási menetrend prioritásai

2.1   Kulcsfontosságú cselekvési prioritások

Az EU és Grúzia által kinyilvánított közös értékek és elvek megszilárdításához és előmozdításához az EU és Grúzia kulcsfontosságú prioritásnak tartja a társulási megállapodás és a társulási menetrend végrehajtását.

A társulási megállapodás aláírása óta Grúzia jelentős lépéseket tett és jelentős reformokat hajtott végre a megállapodás hatékony végrehajtása érdekében. Az EU elismeri a Grúzia által az EU-val való politikai társulás és gazdasági integráció elmélyítése terén elért eredményeket.

Az EU újólag hangsúlyozza, hogy határozottan támogatja Grúziának a nemzetközileg elismert határai közötti szuverenitását és területi integritását, beleértve Grúzia el nem ismerési és közeledési politikáját, valamint az ország határozott elkötelezettségét a grúziai béke, stabilitás és konfliktusrendezés mellett. Ezenkívül, tudatában annak, hogy Grúzia az állami és a társadalmi reziliencia példája, továbbá elismerve, hogy Grúzia a régió virágzó, békés és stabil demokráciájaként vezető szerepet tölt be, az EU készen áll arra, hogy elmélyítse a biztonsági kérdések tekintetében az országgal folytatott együttműködését azzal a céllal, hogy az EU szomszédságában végrehajtsa globális stratégiai prioritásait, ahogyan azt az EU globális stratégiája is hangsúlyozza.

Ezzel összefüggésben a következő reformintézkedéseket kell kiemelten kezelni:

Az intézmények erősítése és a jó kormányzás terén

1/   Az igazságszolgáltatás és a bűnüldöző hatóságok függetlensége

Az igazságügyi ágazat reformjainak folytatása, különösen a bírák teljes függetlenségének, valamint az igazságügyi rendszer elszámoltathatóságának, hatékonyságának, pártatlanságának, feddhetetlenségének és szakmai hozzáértésének biztosítása érdekében az igazságügyi ágazat kulcsfontosságú reformjainak végrehajtása útján, amelyek többek között a Legfelsőbb Igazságügyi Tanácsra, az Ügyészségre, az átlátható és érdemeken alapuló felvételi eljárásokra, a bírák elszámoltathatóságára, a bírák képzésére, a bíróságok intézményi struktúrájára, a hatékony elektronikus ügykezelési rendszerre, a jogsegélyre és jogi szolgáltatásokra, a kereskedelmi igazságszolgáltatásra és az alternatív vitarendezési mechanizmusokra irányulnak. A jogosulatlan beavatkozástól függetlenül eljárni hivatott bűnüldöző hatóságok elszámoltathatóságának és demokratikus ellenőrzésének további növelése. A grúziai büntető törvénykönyv reformjának folytatása az ítélethozatal liberalizálásának, a jogszabályok korszerűsítésének, valamint a releváns nemzetközi normákkal való teljes összhangjának biztosítása érdekében.

2/   Közigazgatási reform, a közszolgáltatások javítása és a korrupció elleni küzdelem

A közigazgatási reform folytatása a közigazgatási elvekkel és az újonnan elfogadott közszolgálati törvénnyel összhangban, a következők hangsúlyozása mellett: elszámoltatható, hatékony, eredményes, átlátható közigazgatás, valamint kiválasztási, előléptetési és elbocsátási rendszer kialakítása, figyelemmel kísérése és előmozdítása, érdemeken alapuló és professzionális közszolgálat kiépítése, igényeken alapuló szakképzés a köztisztviselők részére valamennyi közigazgatási ágazatban, hatóságnál, valamint az állami tulajdonú vállalatoknál, színvonalas közszolgáltatások biztosítása és az államháztartási gazdálkodás javítása. A nemzeti korrupcióellenes stratégia és cselekvési terv hatékony végrehajtásának biztosítása a korrupció különösen a bonyolult korrupciós esetek megelőzése, feltárása és leküzdése érdekében, valamint az összes releváns tisztviselő vagyonnyilatkozata és jövedelembevallása ellenőrzésének a végrehajtása.

3/   Emberi jogok és alapvető szabadságok

A megkülönböztetésmentességről szóló törvény, az emberi jogi stratégia és a nemzeti emberi jogi cselekvési terv hatékony végrehajtásának folytatása, továbbá a tömegtájékoztatás sokszínűségének, átláthatóságának és függetlenségének fokozása; független vizsgálati mechanizmus létrehozása a bűnüldöző hatóságok által elkövetett bántalmazásokkal kapcsolatos állítások kivizsgálására; a nemek közötti egyenlőség javítása, valamint az egyenlő bánásmód biztosítása a társadalmi, a politikai és a gazdasági életben; továbbá a gyermekeket az erőszak minden formájától védő intézkedésekre történő összpontosítás. A személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása érdekében a reformtörekvések folytatása.

A közös kül- és biztonságpolitika területén

4/   Békés konfliktusrendezés

Az EU és Grúzia közötti hatékony együttműködés fenntartása a konfliktus rendezése céljából, az elfogadott formátumok keretében; a konfliktusrendezésre irányuló hatékony együttműködés és koordináció fokozása az EU és Grúzia között. A konstruktív részvétel fenntartása az EU, az ENSZ és az EBESZ társelnöksége mellett folytatott genfi nemzetközi tárgyalásokon, valamint e tárgyalások támogatásának biztosítása; az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója jószolgálatának igénybe vétele a stabilitáshoz, a normalizáláshoz és a bizalomépítéshez való hozzájárulás céljából; megfelelő lépések megtétele az adminisztratív határvonalakon átnyúló kereskedelem, szabad mozgás és gazdasági kapcsolatok előmozdítása érdekében, ideértve a jogszabályok felülvizsgálatát is; az emberek közötti kapcsolatok, a bizalomépítés és a megbékélés ösztönzése.

5/   Szorosabb együttműködés a biztonsági és védelmi politika területén

A biztonsági és védelmi kérdésekről folytatott kétoldalú párbeszéd elmélyítése a közös érdekű kérdések – így például a terrorizmus, a nemzetközi szervezett bűnözés stb. – megvitatása, valamint a további együttműködés irányainak meghatározása céljából; Grúzia részvételének elősegítése az uniós válságkezelési műveletekben, valamint a KBVP-vel kapcsolatos képzési és konzultációs tevékenységekben is; különböző uniós eszközök aktiválása a hibrid fenyegetések elleni küzdelmet célzó reziliencia- és kapacitásépítés támogatására Grúziában.

A gazdasági fejlődés és a piaci lehetőségek terén

6/   Az üzleti környezet és a befektetéskezelés javítása

A 2016 és 2017 közötti időszakra szóló kkv-stratégia és a vonatkozó cselekvési terv, valamint az ezt követő cselekvési tervek végrehajtása; a kkv-k szabályozási keretének és működési környezetének javítása, valamint a kkv-knak nyújtott támogatás további fokozása; a köz- és a magánszféra közötti párbeszéd javítása a magánszféra azon prioritásainak azonosítása érdekében, amelyek esetében strukturális gazdasági reformokra van szükség. A pénzügyi ágazat infrastruktúráját célzó reform támogatása; betétbiztosítási rendszer kialakítása, a bankszektor reformja és a bankszektorra vonatkozó jogszabályok, javított hitel-/biztosíték-nyilvántartások, javított pénzügyi jelentéstétel és ellenőrzés, a tőkepiacok működését erősítő intézkedések, így például a mikrohitel, a lízing, a faktorálás és a biztosítás fejlesztése, alternatív vitarendezési mechanizmusok kialakítása kereskedelmi jogvitákhoz és szerződések érvényesítéséhez.

7/   Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

Grúzia 2017 és 2020 közötti időszakra szóló vidékfejlesztési stratégiájának végrehajtása; hatékony értékláncok fejlesztésének támogatása, a vidéki térségekben a foglalkoztatás javítása, továbbá a kkv-k versenyképessége növelésének támogatása magas exportértékkel rendelkező, kiválasztott ágazatokban.

8/   A kereskedelemhez kapcsolódó reformok, valamint állat- és növény-egészségügyi intézkedések

A kereskedelem technikai akadályainak felszámolásáról szóló stratégia végrehajtása; a szabványok, a technikai szabályozás, a metrológia, a piacfelügyelet, a hitelesítés és a megfelelőség-értékelési eljárások kezelésével kapcsolatos infrastruktúra kiépítése; a piacfelügyeleti stratégia végrehajtása; a kereskedelmi statisztikák további javítása; a vámügyi együttműködés stratégiai keretének végrehajtása; a szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítéséről szóló jogszabály harmonizálása, továbbá a behozatali vámokra alkalmazandó felfüggesztési záradék betartásának biztosítása.

Az élelmiszer-biztonsági stratégia és a harmonizációs program végrehajtása, különös tekintettel az élelmiszer-biztonsági szabályzat végrehajtására, és a horizontális végrehajtási jogszabályok fokozatos elfogadásának biztosítása; az állat- és növény-egészségügyi, valamint élelmiszer-biztonsági ellenőrzések elvégzésének biztosítása a határállomásokon; az élelmiszerekre és a takarmányokra, az állat- és növényegészségre és -biztonságra vonatkozó korai figyelmeztető rendszer támogatása, továbbá az állat- és növény-egészségügyi (SPS) intézkedésekkel kapcsolatos laboratóriumi kapacitások növelése.

Az összeköttetés, az energiahatékonyság, a környezetvédelem és az éghajlat-politika területén

9/   Energiabiztonság és energiahatékonyság

Grúziának az Energiaközösséghez való hivatalos csatlakozásából származó vállalásai késedelem nélküli végrehajtásának támogatása – különösen szabályozási reformok és az energiabiztonságba, illetve az energiahatékonyságba való beruházás révén–, így például az energiaszabályozó megbízatásának, kapacitásának és függetlenségének megerősítése, az energia infrastruktúra-hálózatok és összekötetések megerősítése, valamint a villamosenergia- és a gázenergia-piac átláthatóságának és működésének javítása.

10/   Közlekedés

A gazdaságilag fontos infrastruktúra fejlesztése, így például a TEN-T törzshálózat fejlesztését célzó projektek megvalósításának folytatása révén.

11/   Környezetvédelem és éghajlat-politika

A környezeti irányítás terén az uniós környezetvédelmi vívmányokhoz való fokozottabb közelítés a környezeti hatásvizsgálatról, a stratégiai környezeti vizsgálatról és a környezeti felelősségről szóló új jogszabály elfogadása és végrehajtása révén; a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférés és a nyilvánosság döntéshozatalban való, valamennyi érdekelt bevonása révén történő részvételének biztosítása, a környezetvédelemnek az egyéb szakpolitikai területekbe történő integrálása, továbbá a környezeti információk megosztásának javítása révén. Az alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátást támogató fejlesztési stratégia véglegesítése. Az új, globális éghajlat-változási megállapodás (a Párizsi Megállapodás) végrehajtásának megkezdése.

A mobilitás és az emberek közötti kapcsolatok terén

12/   Migráció, menekültügy és határigazgatás

A vízumliberalizációs cselekvési tervben foglalt valamennyi kritérium folyamatos tiszteletben tartásának biztosítása, a felülvizsgált vízummentesség-felfüggesztési mechanizmusban előírtaknak megfelelően; az EU–Grúzia mobilitási partnerségnek, Grúzia migrációs stratégiájának (2016–2020) és Grúzia integrált államhatár-igazgatási stratégiájának (2014–2018), továbbá az ezeket kísérő cselekvési terveknek a hatékony végrehajtása.

13/   Oktatás, foglalkoztatás, kutatás, innováció és ifjúság

Az oktatási és a kutatási rendszer általános teljesítményének javítása átfogó oktatási és kutatási reform révén; a foglalkoztatásra és a szakképzésre vonatkozó stratégiai megközelítés kidolgozása; Grúzia tudományos, technológiai és innovációs (TTI) rendszere – így például a grúz innovációs politika – fejlesztésének támogatását célzó jövőkép és stratégia kidolgozása; az alapvető munkavállalói jogok érvényesítése.

2.2   Demokrácia, emberi jogok, jó kormányzás és az intézmények erősítése

A társulási menetrend keretében folytatott, reformokra irányuló politikai párbeszéd és együttműködés, az ENSZ és az Európa Tanács alapvető egyezményeiben és az ezek kapcsolódó jegyzőkönyvekben meghatározott demokratikus elvek, így például a politikai pluralizmus, az inkluzív döntéshozatal, a hatalmi ágak szétválasztása és az ellenzékkel való együttműködés, a jogállamiság és a jó kormányzás, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása további megerősítése, valamint a belföldi politikai reformok megszilárdításához való hozzájárulás, különösen az uniós vívmányokkal való jogharmonizáció révén.

A párbeszéd és az együttműködés a következő területekre terjed ki:

| i. | a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogok tiszteletben tartását garantáló intézmények stabilitásának, függetlenségének és hatékonyságának erősítése, különösen a következők révén:







  — | a választások demokratikus lebonyolításának további biztosítása, beleértve a 2017. októberi helyhatósági választásokét is, azáltal, hogy az új választási cikluson belül orvosolják a szabad és tisztességes választásokkal foglalkozó intézményközi munkacsoport (IATF), valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) / Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) által a jogszabályi keretben és a választási eljárásban feltárt meglévő hiányosságokat, különös tekintettel a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala választási megfigyelő missziójának a 2016. évi parlamenti választásokat követő jelentésében megfogalmazott ajánlásokra, |
| --- | --- | --- |

i.

a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogok tiszteletben tartását garantáló intézmények stabilitásának, függetlenségének és hatékonyságának erősítése, különösen a következők révén:

—

a választások demokratikus lebonyolításának további biztosítása, beleértve a 2017. októberi helyhatósági választásokét is, azáltal, hogy az új választási cikluson belül orvosolják a szabad és tisztességes választásokkal foglalkozó intézményközi munkacsoport (IATF), valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) / Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) által a jogszabályi keretben és a választási eljárásban feltárt meglévő hiányosságokat, különös tekintettel a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala választási megfigyelő missziójának a 2016. évi parlamenti választásokat követő jelentésében megfogalmazott ajánlásokra,

| — | annak biztosítása, hogy a jogállamiság olyan kulcsfontosságú alkotóelemeit, mint például az igazságszolgáltatás függetlenségét érintő jogszabály-módosítások a hazai érintettekkel folytatott átfogó konzultáció tárgyát képezzék, adott esetben az Európa Tanács Velencei Bizottságának bevonásával azt biztosítandó, hogy a jogszabály-módosítások kiállják az idő próbáját és megfeleljenek az európai normáknak, különösen a grúz alkotmány tervezett módosítása esetében, ahol kiemelkedő fontosságú a Velencei Bizottság és a grúz alkotmányügyi bizottság közötti együttműködés, |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a jogállamiság olyan kulcsfontosságú alkotóelemeit, mint például az igazságszolgáltatás függetlenségét érintő jogszabály-módosítások a hazai érintettekkel folytatott átfogó konzultáció tárgyát képezzék, adott esetben az Európa Tanács Velencei Bizottságának bevonásával azt biztosítandó, hogy a jogszabály-módosítások kiállják az idő próbáját és megfeleljenek az európai normáknak, különösen a grúz alkotmány tervezett módosítása esetében, ahol kiemelkedő fontosságú a Velencei Bizottság és a grúz alkotmányügyi bizottság közötti együttműködés,

| — | a különböző kormányzati ágak közötti hatalmi egyensúly és a parlament azon kapacitásainak további javítása, hogy elláthassa felügyeleti és jogalkotási feladatait; |
| --- | --- |

—

a különböző kormányzati ágak közötti hatalmi egyensúly és a parlament azon kapacitásainak további javítása, hogy elláthassa felügyeleti és jogalkotási feladatait;

| ii. | az igazságügyi ágazat reformjának folytatása, különösen a bírák teljes függetlenségének biztosítása, valamint a jogosulatlan beavatkozásoktól függetlenül eljárni hivatott igazságszolgáltatási rendszer és bűnüldöző hatóságok elszámoltathatóságának, hatékonyságának, pártatlanságának és professzionalizmusának erősítése; a korrupció elleni küzdelem folytatása.


  Igazságügyi ágazat


  Rövid távú prioritások







  — | Az igazságügyi stratégia és annak cselekvési terve kidolgozása és fokozatos végrehajtása, melyek többek között kiterjednek a bírák kinevezésére, előléptetésére és képzésére irányadó elvek és gyakorlat javítására, különös tekintettel az emberi jogokra, továbbá megfelelő erőforrásokat biztosítanak a megfelelő bírói kompetenciák biztosítása érdekében, az igazságügyi felsőoktatási intézmény függetlenségének további javítása, jelesül a kapacitások fokozása révén, |
| --- | --- | --- |

ii.

az igazságügyi ágazat reformjának folytatása, különösen a bírák teljes függetlenségének biztosítása, valamint a jogosulatlan beavatkozásoktól függetlenül eljárni hivatott igazságszolgáltatási rendszer és bűnüldöző hatóságok elszámoltathatóságának, hatékonyságának, pártatlanságának és professzionalizmusának erősítése; a korrupció elleni küzdelem folytatása.

Igazságügyi ágazat

Rövid távú prioritások

—

Az igazságügyi stratégia és annak cselekvési terve kidolgozása és fokozatos végrehajtása, melyek többek között kiterjednek a bírák kinevezésére, előléptetésére és képzésére irányadó elvek és gyakorlat javítására, különös tekintettel az emberi jogokra, továbbá megfelelő erőforrásokat biztosítanak a megfelelő bírói kompetenciák biztosítása érdekében, az igazságügyi felsőoktatási intézmény függetlenségének további javítása, jelesül a kapacitások fokozása révén,

| — | kiemelt feladat a Legfelsőbb Igazságügyi Tanács hatékonyabbá tétele, többek között függetlenségének és elszámoltathatóságának biztosítása révén; |
| --- | --- |

—

kiemelt feladat a Legfelsőbb Igazságügyi Tanács hatékonyabbá tétele, többek között függetlenségének és elszámoltathatóságának biztosítása révén;

| — | a bírói kar elszámoltathatóságát szolgáló rendszer javítása egyértelmű és kimerítő fegyelmi szabályok hatékony érvényre juttatásával, valamint a bírák professzionalizmusának és feddhetetlenségének garantálása révén, |
| --- | --- |

—

a bírói kar elszámoltathatóságát szolgáló rendszer javítása egyértelmű és kimerítő fegyelmi szabályok hatékony érvényre juttatásával, valamint a bírák professzionalizmusának és feddhetetlenségének garantálása révén,

| — | a törvényszékek intézményi struktúrájának észszerűsítése, beleértve adott esetben szaktestületek és kamarák létrehozása révén, továbbá az ügyhátralék csökkentése a törvényszékek polgári kollégiumában. |
| --- | --- |

—

a törvényszékek intézményi struktúrájának észszerűsítése, beleértve adott esetben szaktestületek és kamarák létrehozása révén, továbbá az ügyhátralék csökkentése a törvényszékek polgári kollégiumában.

| — | Elektronikus ügyelosztási rendszer kialakítása és az elektronikus ügykezelési program javítása az igazságszolgáltatásba vetett bizalom növelése érdekében. |
| --- | --- |

—

Elektronikus ügyelosztási rendszer kialakítása és az elektronikus ügykezelési program javítása az igazságszolgáltatásba vetett bizalom növelése érdekében.

| — | Az ügyészség reformjának folytatása az ügyészi munka bármilyen jogtalan befolyásolástól való teljes függetlenségének, valamint a nagyobb mértékű átláthatóságnak és elszámoltathatóságnak a biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

Az ügyészség reformjának folytatása az ügyészi munka bármilyen jogtalan befolyásolástól való teljes függetlenségének, valamint a nagyobb mértékű átláthatóságnak és elszámoltathatóságnak a biztosítása érdekében.

| — | A büntető törvénykönyv reformjának folytatása az ítélethozatal liberalizálásának, a jogszabályok korszerűsítésének, valamint a releváns uniós és nemzetközi normákkal való teljes összhangjának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

A büntető törvénykönyv reformjának folytatása az ítélethozatal liberalizálásának, a jogszabályok korszerűsítésének, valamint a releváns uniós és nemzetközi normákkal való teljes összhangjának biztosítása érdekében.

| — | A jogszabályi és az intézményi keret további javítása a minőségi, ingyenes jogi segítségnyújtás, valamint a megfizethető jogi szolgáltatások biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

A jogszabályi és az intézményi keret további javítása a minőségi, ingyenes jogi segítségnyújtás, valamint a megfizethető jogi szolgáltatások biztosítása érdekében.

| — | A tisztességes bírósági eljárás, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés és a büntetőeljárások során biztosítandó eljárási jogok garantálása a továbbiakban is, Grúziának az emberi jogok európai egyezménye szerinti kötelezettségeivel, az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával, továbbá az Európa Tanács egyéb vonatkozó egyezményeivel összhangban, az alábbiak teljes körű szavatolása mellett:






  — | a vádlottak eljárási jogai a büntetőeljárások során, |
| --- | --- | --- |

—

A tisztességes bírósági eljárás, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés és a büntetőeljárások során biztosítandó eljárási jogok garantálása a továbbiakban is, Grúziának az emberi jogok európai egyezménye szerinti kötelezettségeivel, az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával, továbbá az Európa Tanács egyéb vonatkozó egyezményeivel összhangban, az alábbiak teljes körű szavatolása mellett:

—

a vádlottak eljárási jogai a büntetőeljárások során,

| — | a bűncselekmények – többek között a gyűlölet-bűncselekmények – áldozatainak az igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréshez, a védelemhez, a támogatáshoz és a kártérítéshez való joga. |
| --- | --- |

—

a bűncselekmények – többek között a gyűlölet-bűncselekmények – áldozatainak az igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréshez, a védelemhez, a támogatáshoz és a kártérítéshez való joga.

| — | Igazságos és hatékony, szélesebb körben elterjedt alternatív vitarendezési eszközök bevezetése. |
| --- | --- |

—

Igazságos és hatékony, szélesebb körben elterjedt alternatív vitarendezési eszközök bevezetése.

| — | A büntetés-végrehajtási és pártfogó felügyeleti rendszerekben és azokon túlmenően a rehabilitáció és a társadalomba való visszailleszkedés végrehajtása, a visszaesés megelőzése, továbbá a közrend és a közbiztonság biztosítása és az emberi jogok védelmének garantálása közötti megfelelő egyensúly fenntartása. |
| --- | --- |

—

A büntetés-végrehajtási és pártfogó felügyeleti rendszerekben és azokon túlmenően a rehabilitáció és a társadalomba való visszailleszkedés végrehajtása, a visszaesés megelőzése, továbbá a közrend és a közbiztonság biztosítása és az emberi jogok védelmének garantálása közötti megfelelő egyensúly fenntartása.

Középtávú prioritások

| — | Jogszabályok modernizálása a kereskedelmi, a polgári és az igazgatási jog területén a nemzeti stratégiáknak és az uniós vívmányoknak megfelelően. |
| --- | --- |

—

Jogszabályok modernizálása a kereskedelmi, a polgári és az igazgatási jog területén a nemzeti stratégiáknak és az uniós vívmányoknak megfelelően.

| — | Az igazságszolgáltatáshoz való inkluzív hozzáférés biztosítása megfelelően finanszírozott jogsegélyszolgálat révén. |
| --- | --- |

—

Az igazságszolgáltatáshoz való inkluzív hozzáférés biztosítása megfelelően finanszírozott jogsegélyszolgálat révén.

Bűnüldözés

Rövid távú prioritások

| — | A bűnüldöző hatóságok elszámoltathatóságának és demokratikus felügyeletének erősítése. A rendőrség elleni panaszok esetén a hiteles reagálás érdekében professzionális és hatékony mechanizmusra lesz szükség. A bűnüldöző szervek tagjai elleni panaszok független és eredményes kivizsgálását előmozdító további intézkedések mérlegelése. Átfogó szakmai továbbképzés biztosítása a bűnüldöző szervek tagjai számára etikai normákról és az emberi jogok európai egyezménye által garantált emberi jogokról. |
| --- | --- |

—

A bűnüldöző hatóságok elszámoltathatóságának és demokratikus felügyeletének erősítése. A rendőrség elleni panaszok esetén a hiteles reagálás érdekében professzionális és hatékony mechanizmusra lesz szükség. A bűnüldöző szervek tagjai elleni panaszok független és eredményes kivizsgálását előmozdító további intézkedések mérlegelése. Átfogó szakmai továbbképzés biztosítása a bűnüldöző szervek tagjai számára etikai normákról és az emberi jogok európai egyezménye által garantált emberi jogokról.

| — | A börtönbüntetés alternatívái alkalmazásának további kiterjesztése új, szabadságelvonással nem járó büntetések bevezetésével és a pártfogó felügyelet kapacitásainak növelésével. |
| --- | --- |

—

A börtönbüntetés alternatívái alkalmazásának további kiterjesztése új, szabadságelvonással nem járó büntetések bevezetésével és a pártfogó felügyelet kapacitásainak növelésével.

Korrupció elleni küzdelem, közigazgatási reform és közszolgálat

Rövid távú prioritások

| — | A korrupció elleni küzdelem folytatása, továbbá az olyan releváns nemzetközi jogi eszközök hatékony végrehajtásának biztosítása, mint például az ENSZ Korrupció elleni egyezménye, a korrupcióról szóló büntetőjogi egyezmény és annak kiegészítő jegyzőkönyve, valamint az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) által kiadott ajánlások, illetve az OECD korrupcióellenes hálózata által Kelet-Európa és Közép-Ázsia számára megfogalmazott ajánlások. |
| --- | --- |

—

A korrupció elleni küzdelem folytatása, továbbá az olyan releváns nemzetközi jogi eszközök hatékony végrehajtásának biztosítása, mint például az ENSZ Korrupció elleni egyezménye, a korrupcióról szóló büntetőjogi egyezmény és annak kiegészítő jegyzőkönyve, valamint az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) által kiadott ajánlások, illetve az OECD korrupcióellenes hálózata által Kelet-Európa és Közép-Ázsia számára megfogalmazott ajánlások.

| — | A polgárok tájékoztatáshoz való jogának – mint a korrupció eredményes megelőzése egyik kulcsfontosságú eszközének – megerősítése. |
| --- | --- |

—

A polgárok tájékoztatáshoz való jogának – mint a korrupció eredményes megelőzése egyik kulcsfontosságú eszközének – megerősítése.

| — | A már létező felügyeleti, ellenőrző és pénzügyi nyomozást végző szervek kapacitásának további erősítése. |
| --- | --- |

—

A már létező felügyeleti, ellenőrző és pénzügyi nyomozást végző szervek kapacitásának további erősítése.

| — | Inkluzív szakpolitikai döntéshozatal folytatása a továbbiakban is, a polgárok részvételével, továbbá a civil társadalom és a nemzeti és helyi hatóságok közötti párbeszéd révén. |
| --- | --- |

—

Inkluzív szakpolitikai döntéshozatal folytatása a továbbiakban is, a polgárok részvételével, továbbá a civil társadalom és a nemzeti és helyi hatóságok közötti párbeszéd révén.

| — | A parlament felügyeleti kapacitásainak erősítése az ágazati bizottságok kapacitásának javítása révén. |
| --- | --- |

—

A parlament felügyeleti kapacitásainak erősítése az ágazati bizottságok kapacitásának javítása révén.

| — | A közigazgatási reform menetrendjének további végrehajtása, valamint a menetrend és az ahhoz kapcsolódó stratégiák koordinálásának, nyomon követésének és az azokról való jelentéstételnek az erősítése politikai és igazgatási szinten egyaránt. |
| --- | --- |

—

A közigazgatási reform menetrendjének további végrehajtása, valamint a menetrend és az ahhoz kapcsolódó stratégiák koordinálásának, nyomon követésének és az azokról való jelentéstételnek az erősítése politikai és igazgatási szinten egyaránt.

| — | Új közszolgálati jogi keret végrehajtása professzionálisabb és érdemeken alapuló közszolgálat biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

Új közszolgálati jogi keret végrehajtása professzionálisabb és érdemeken alapuló közszolgálat biztosítása érdekében.

Középtávú prioritások

| — | A nemzeti korrupcióellenes stratégia és cselekvési terv hatékony végrehajtásának folytatódó biztosítása a korrupció – mindenekelőtt a bonyolult korrupciós ügyek – megelőzése, feltárása és kezelése érdekében. |
| --- | --- |

—

A nemzeti korrupcióellenes stratégia és cselekvési terv hatékony végrehajtásának folytatódó biztosítása a korrupció – mindenekelőtt a bonyolult korrupciós ügyek – megelőzése, feltárása és kezelése érdekében.

| — | A korrupció állítólagos esetei hatékony kivizsgálásának folytatódó biztosítása, továbbá az összeférhetetlenség megelőzését szolgáló hatékony rendszer létrehozása. |
| --- | --- |

—

A korrupció állítólagos esetei hatékony kivizsgálásának folytatódó biztosítása, továbbá az összeférhetetlenség megelőzését szolgáló hatékony rendszer létrehozása.

| — | A közigazgatási reform menetrendjének és az ahhoz kapcsolódó stratégiáknak az aktualizálása a közigazgatási elveknek megfelelően. |
| --- | --- |

—

A közigazgatási reform menetrendjének és az ahhoz kapcsolódó stratégiáknak az aktualizálása a közigazgatási elveknek megfelelően.

| — | Elszámoltatható, hatékony, eredményes, átlátható közigazgatás előmozdítása és érdemeken alapuló, professzionális közszolgálat kiépítése. |
| --- | --- |

—

Elszámoltatható, hatékony, eredményes, átlátható közigazgatás előmozdítása és érdemeken alapuló, professzionális közszolgálat kiépítése.

| — | A kormányzás és a közigazgatási reform erősítése helyi szinten, az európai normáknak megfelelően. |
| --- | --- |

—

A kormányzás és a közigazgatási reform erősítése helyi szinten, az európai normáknak megfelelően.

| iii. | Az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának biztosítása az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmére vonatkozó átfogó együttműködés révén, többek között a Thomas Hammarberg „Grúzia átalakulóban” című jelentésében hangsúlyozottak szerint. Az együttműködés kiterjed többek között a következőkre:


  Rövid távú prioritások







  — | A nemzeti emberi jogi stratégia és cselekvési terv aktív végrehajtása, ideértve az ENSZ-szervek, az EBESZ/ODIHR, az Európa Tanács / a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság és a nemzetközi emberi jogi szervezetek konkrét ajánlásait, különösen a megkülönböztetés elleni politikák végrehajtása, a kisebbségek és a magánélet védelme, valamint a vallásszabadság biztosítása tekintetében. |
| --- | --- | --- |

iii.

Az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának biztosítása az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmére vonatkozó átfogó együttműködés révén, többek között a Thomas Hammarberg „Grúzia átalakulóban” című jelentésében hangsúlyozottak szerint. Az együttműködés kiterjed többek között a következőkre:

Rövid távú prioritások

—

A nemzeti emberi jogi stratégia és cselekvési terv aktív végrehajtása, ideértve az ENSZ-szervek, az EBESZ/ODIHR, az Európa Tanács / a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság és a nemzetközi emberi jogi szervezetek konkrét ajánlásait, különösen a megkülönböztetés elleni politikák végrehajtása, a kisebbségek és a magánélet védelme, valamint a vallásszabadság biztosítása tekintetében.

| — | A megkülönböztetés elleni törvény további tényleges végrehajtása a megkülönböztetés elleni hatékony védelem biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

A megkülönböztetés elleni törvény további tényleges végrehajtása a megkülönböztetés elleni hatékony védelem biztosítása érdekében.

| — | Lépések megtétele az Európa Tanács releváns, megkülönböztetés elleni küzdelmet szolgáló jogi eszközeinek – köztük az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményének (az isztambuli egyezménynek) – az aláírása, megerősítése és a nemzeti jogba való átültetése felé, továbbá a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek a nemzeti jogba való átültetése és végrehajtása felé. |
| --- | --- |

—

Lépések megtétele az Európa Tanács releváns, megkülönböztetés elleni küzdelmet szolgáló jogi eszközeinek – köztük az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményének (az isztambuli egyezménynek) – az aláírása, megerősítése és a nemzeti jogba való átültetése felé, továbbá a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek a nemzeti jogba való átültetése és végrehajtása felé.

| — | A reproduktív és szexuális egészséghez, a tájékoztatáshoz és a megelőzéshez való hozzáférés javítása, továbbá a nőkkel szembeni káros gyakorlatok, többek között a nemi szervek megcsonkítása és a megalázó bánásmód más formái elleni küzdelem folytatása, mindenekelőtt a vidéki területeken. |
| --- | --- |

—

A reproduktív és szexuális egészséghez, a tájékoztatáshoz és a megelőzéshez való hozzáférés javítása, továbbá a nőkkel szembeni káros gyakorlatok, többek között a nemi szervek megcsonkítása és a megalázó bánásmód más formái elleni küzdelem folytatása, mindenekelőtt a vidéki területeken.

Középtávú prioritások

| — | Hatékony pert megelőző és peren kívüli mechanizmusok fenntartása mind a vitarendezés, mind az emberi jogok védelme területén. |
| --- | --- |

—

Hatékony pert megelőző és peren kívüli mechanizmusok fenntartása mind a vitarendezés, mind az emberi jogok védelme területén.

| — | Az emberi jogok és a megkülönböztetésmentesség további tudatosításának előmozdítása az igazságszolgáltatáson, a bűnüldözésen és a közigazgatáson belül, többek között idevágó képzések keretében. |
| --- | --- |

—

Az emberi jogok és a megkülönböztetésmentesség további tudatosításának előmozdítása az igazságszolgáltatáson, a bűnüldözésen és a közigazgatáson belül, többek között idevágó képzések keretében.

| — | A tömegtájékoztatás sokszínűségének, átláthatóságának és függetlenségének további erősítése az Európa Tanács ajánlásainak megfelelően. |
| --- | --- |

—

A tömegtájékoztatás sokszínűségének, átláthatóságának és függetlenségének további erősítése az Európa Tanács ajánlásainak megfelelően.

| — | Az ombudsmani hivatal ajánlásainak figyelembevétele a politikai döntéshozatalban, továbbá megfelelő erőforrások biztosítása és az ombudsmani hivatal erősítése. Együttműködés az ombudsmannal a megkülönböztetéssel kapcsolatos ügyekkel, továbbá a megkülönböztetés elleni törvényben előirányzott intézményi mechanizmus hatékony működésével kapcsolatban tett ajánlásait illetően, ideértve adott esetben a jogszabály módosítását is. |
| --- | --- |

—

Az ombudsmani hivatal ajánlásainak figyelembevétele a politikai döntéshozatalban, továbbá megfelelő erőforrások biztosítása és az ombudsmani hivatal erősítése. Együttműködés az ombudsmannal a megkülönböztetéssel kapcsolatos ügyekkel, továbbá a megkülönböztetés elleni törvényben előirányzott intézményi mechanizmus hatékony működésével kapcsolatban tett ajánlásait illetően, ideértve adott esetben a jogszabály módosítását is.

| — | Az emberi jogokkal és társadalmi integrációval foglalkozó parlamenti bizottság monitoringkapacitásának további kiépítése, az emberi jogi stratégia és cselekvési terv végrehajtásához kapcsolódó jogi kérdésekre kiterjedően is. |
| --- | --- |

—

Az emberi jogokkal és társadalmi integrációval foglalkozó parlamenti bizottság monitoringkapacitásának további kiépítése, az emberi jogi stratégia és cselekvési terv végrehajtásához kapcsolódó jogi kérdésekre kiterjedően is.

| — | Együttműködés a társadalmi szervezetekkel és a reprezentatív szociális partnerekkel (szakszervezetek és munkáltatói szervezetek) mint érdekeltekkel és megfigyelést végzőkkel, az EU–Grúzia társulási megállapodás kiemelt területein, beleértve a munkajogot, a magánélethez való jogot, a kisebbségekhez tartozó személyek jogait és egyéb kiszolgáltatott csoportok jogait, valamint a tömegtájékoztatás szabadságát. |
| --- | --- |

—

Együttműködés a társadalmi szervezetekkel és a reprezentatív szociális partnerekkel (szakszervezetek és munkáltatói szervezetek) mint érdekeltekkel és megfigyelést végzőkkel, az EU–Grúzia társulási megállapodás kiemelt területein, beleértve a munkajogot, a magánélethez való jogot, a kisebbségekhez tartozó személyek jogait és egyéb kiszolgáltatott csoportok jogait, valamint a tömegtájékoztatás szabadságát.

| — | Az Európa Tanács által a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartájában meghatározott releváns rendelkezéseknek való megfelelés biztosítása. |
| --- | --- |

—

Az Európa Tanács által a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartájában meghatározott releváns rendelkezéseknek való megfelelés biztosítása.

Rossz bánásmód és kínzás

Rövid távú prioritások

| — | A 2017–2018-as időszakra szóló kínzás elleni cselekvési terv elfogadása és a rossz bánásmód és kínzás elleni küzdelmet szolgáló további intézkedések meghozatala, valamint az erőfeszítések fokozása a büntetlenség megszüntetése érdekében. |
| --- | --- |

—

A 2017–2018-as időszakra szóló kínzás elleni cselekvési terv elfogadása és a rossz bánásmód és kínzás elleni küzdelmet szolgáló további intézkedések meghozatala, valamint az erőfeszítések fokozása a büntetlenség megszüntetése érdekében.

| — | A bűnüldöző szervek által alkalmazott rossz bánásmód kivizsgálását szolgáló független vizsgálati rendszer létrehozásával annak biztosítása, hogy a büntetés-végrehajtási rendszerben, rendőrségen, hadseregben és egyéb zárt létesítményekben alkalmazott kínzás és rossz bánásmód állítólagos eseteit alaposan, átlátható és független módon kivizsgálják. |
| --- | --- |

—

A bűnüldöző szervek által alkalmazott rossz bánásmód kivizsgálását szolgáló független vizsgálati rendszer létrehozásával annak biztosítása, hogy a büntetés-végrehajtási rendszerben, rendőrségen, hadseregben és egyéb zárt létesítményekben alkalmazott kínzás és rossz bánásmód állítólagos eseteit alaposan, átlátható és független módon kivizsgálják.

| — | Az ombudsmani hivatal által hatáskörébe tartozó nemzeti megelőző mechanizmus további támogatása és az azzal való kapcsolattartás a visszaélések megelőzése céljából, a mechanizmus hatékony működésének biztosítása révén. |
| --- | --- |

—

Az ombudsmani hivatal által hatáskörébe tartozó nemzeti megelőző mechanizmus további támogatása és az azzal való kapcsolattartás a visszaélések megelőzése céljából, a mechanizmus hatékony működésének biztosítása révén.

Középtávú prioritások

| — | További erőfeszítések a büntetés-végrehajtási intézetekben nyújtandó egészségügyi ellátás rendszerének és a fogvatartottak egészségügyi ellátáshoz, többek között a mentális egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésének javítása érdekében. Kapacitásépítés és a zárt intézményekben – vagy azok számára – dolgozó egészségügyi alkalmazottak számára annak lehetővé tétele, hogy feljelentést tehessenek rossz bánásmódra utaló esetekről. |
| --- | --- |

—

További erőfeszítések a büntetés-végrehajtási intézetekben nyújtandó egészségügyi ellátás rendszerének és a fogvatartottak egészségügyi ellátáshoz, többek között a mentális egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésének javítása érdekében. Kapacitásépítés és a zárt intézményekben – vagy azok számára – dolgozó egészségügyi alkalmazottak számára annak lehetővé tétele, hogy feljelentést tehessenek rossz bánásmódra utaló esetekről.

| — | A büntetés-végrehajtási rendszer, a rendőrség, a hadsereg és egyéb zárt létesítmények hatékony belső és külső ellenőrzésének további erősítése a bántalmazás és rossz bánásmód korai felismerése és megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

—

A büntetés-végrehajtási rendszer, a rendőrség, a hadsereg és egyéb zárt létesítmények hatékony belső és külső ellenőrzésének további erősítése a bántalmazás és rossz bánásmód korai felismerése és megelőzése érdekében.

Egyenlő bánásmód

Rövid távú prioritások

| — | A nemek közötti egyenlőség, továbbá a nők és a férfiak, valamint a kisebbségekhez tartozó személyek közötti egyenlő bánásmód javítása a társadalmi, a politikai és a gazdasági életben, függetlenül az érintett személyek vallásától vagy meggyőződésétől, etnikai vagy nemzeti hovatartozásától, származásától, nemétől, nyelvétől, szexuális irányultságától, nemi identitásától, fogyatékosságától vagy más jellemzőitől. |
| --- | --- |

—

A nemek közötti egyenlőség, továbbá a nők és a férfiak, valamint a kisebbségekhez tartozó személyek közötti egyenlő bánásmód javítása a társadalmi, a politikai és a gazdasági életben, függetlenül az érintett személyek vallásától vagy meggyőződésétől, etnikai vagy nemzeti hovatartozásától, származásától, nemétől, nyelvétől, szexuális irányultságától, nemi identitásától, fogyatékosságától vagy más jellemzőitől.

| — | A nemi alapú erőszak elleni jogszabályok végrehajtásának megerősítése, beleértve a figyelemfelkeltést mind a lakosság, mind egyes szakmai csoportok – például a rendőrség –körében, különösen a vidéki és a kisebbségek által lakott területeken. A jogsértések áldozatai számára a tanácsadói szolgáltatásokhoz és menedékhez való hozzáférés javítása. |
| --- | --- |

—

A nemi alapú erőszak elleni jogszabályok végrehajtásának megerősítése, beleértve a figyelemfelkeltést mind a lakosság, mind egyes szakmai csoportok – például a rendőrség –körében, különösen a vidéki és a kisebbségek által lakott területeken. A jogsértések áldozatai számára a tanácsadói szolgáltatásokhoz és menedékhez való hozzáférés javítása.

Középtávú prioritások

| — | Az európai normákhoz való közelítés az egészségügyi és biztonsági szabályok, az anyaság védelmére vonatkozó szabályok, valamint a szülői és munkavállalói kötelezettségek összehangolására vonatkozó szabályok tekintetében a társulási megállapodásban foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

—

Az európai normákhoz való közelítés az egészségügyi és biztonsági szabályok, az anyaság védelmére vonatkozó szabályok, valamint a szülői és munkavállalói kötelezettségek összehangolására vonatkozó szabályok tekintetében a társulási megállapodásban foglaltaknak megfelelően.

| — | Aktív lépések megtétele a nők politikai döntéshozatali fórumokon való képviselete növelésének előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

—

Aktív lépések megtétele a nők politikai döntéshozatali fórumokon való képviselete növelésének előmozdítása érdekében.

A gyermekek jogai

Rövid távú prioritások

| — | Megfelelő erőforrások biztosítása és az ombudsmani hivatal szerepének erősítése a gyermekeket célzó további ombudsmani tevékenységek biztosítása érdekében, többek között az érintett intézményekben, például napközi létesítményekben kialakult helyzet éves ellenőrzésének elvégzése. |
| --- | --- |

—

Megfelelő erőforrások biztosítása és az ombudsmani hivatal szerepének erősítése a gyermekeket célzó további ombudsmani tevékenységek biztosítása érdekében, többek között az érintett intézményekben, például napközi létesítményekben kialakult helyzet éves ellenőrzésének elvégzése.

| — | A gyermekeket az erőszak minden formájától védő intézkedések középpontba helyezése. |
| --- | --- |

—

A gyermekeket az erőszak minden formájától védő intézkedések középpontba helyezése.

Középtávú prioritások

| — | A legkiszolgáltatottabb helyzetű gyermekek (többek között a fogyatékossággal élő gyermekek és az utcára került gyermekek) szükségleteinek kielégítésére irányuló intézkedések fokozása a szociális védelmi mechanizmusok javítása és kiterjesztése révén, továbbá a fogyatékossággal élő gyermekek habilitációját/rehabilitációját szolgáló programokhoz való területi hozzáférés támogatása, valamint lépések megtétele a gyermekmunka megszüntetése felé. |
| --- | --- |

—

A legkiszolgáltatottabb helyzetű gyermekek (többek között a fogyatékossággal élő gyermekek és az utcára került gyermekek) szükségleteinek kielégítésére irányuló intézkedések fokozása a szociális védelmi mechanizmusok javítása és kiterjesztése révén, továbbá a fogyatékossággal élő gyermekek habilitációját/rehabilitációját szolgáló programokhoz való területi hozzáférés támogatása, valamint lépések megtétele a gyermekmunka megszüntetése felé.

| — | A fiatalkorúakkal foglalkozó igazságügyi rendszer reformjának folytatása. |
| --- | --- |

—

A fiatalkorúakkal foglalkozó igazságügyi rendszer reformjának folytatása.

| — | A gyermekek intézményi elhelyezésének további visszaszorítása. |
| --- | --- |

—

A gyermekek intézményi elhelyezésének további visszaszorítása.

Szakszervezeti jogok és alapvető munkaügyi normák

Rövid távú prioritások

| — | A munkaügyi felügyeleti rendszernek a munkahelyi egészség és biztonság területén betöltendő felügyeleti funkcióit meghatározó jogi keret elfogadása, továbbá a felügyelők hatáskörei meglévő jogszabályokban foglalt korlátozásainak felszámolása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) normáinak megfelelően. |
| --- | --- |

—

A munkaügyi felügyeleti rendszernek a munkahelyi egészség és biztonság területén betöltendő felügyeleti funkcióit meghatározó jogi keret elfogadása, továbbá a felügyelők hatáskörei meglévő jogszabályokban foglalt korlátozásainak felszámolása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) normáinak megfelelően.

Középtávú prioritások

| — | A (2013 júniusában elfogadott( munka törvénykönyvének végrehajtása, valamint annak és az egyéb vonatkozó jogszabályoknak a további közelítése az ILO-normákhoz. A munka törvénykönyve végrehajtásának támogatása munkaügyi viták rendezését szolgáló eljárásokkal, valamint tárgyalási kultúra kialakítása közvetítőket tartalmazó jegyzék jóváhagyásával. |
| --- | --- |

—

A (2013 júniusában elfogadott( munka törvénykönyvének végrehajtása, valamint annak és az egyéb vonatkozó jogszabályoknak a további közelítése az ILO-normákhoz. A munka törvénykönyve végrehajtásának támogatása munkaügyi viták rendezését szolgáló eljárásokkal, valamint tárgyalási kultúra kialakítása közvetítőket tartalmazó jegyzék jóváhagyásával.

| — | Az arra irányuló munka folytatása, hogy eredményes munkaügyi felügyeleti rendszer jöjjön létre, amely megfelelő hatáskörrel és kapacitásssal rendelkezik a munkakörülmények és a munkaügyi kapcsolatok vizsgálatához az ILO-normáknak megfelelően. |
| --- | --- |

—

Az arra irányuló munka folytatása, hogy eredményes munkaügyi felügyeleti rendszer jöjjön létre, amely megfelelő hatáskörrel és kapacitásssal rendelkezik a munkakörülmények és a munkaügyi kapcsolatok vizsgálatához az ILO-normáknak megfelelően.

| — | A Szociális Partnerségi Hármas Bizottság hatékony működésének biztosítása és a szociális párbeszéd további javítása az ILO-val folytatott együttműködés révén. |
| --- | --- |

—

A Szociális Partnerségi Hármas Bizottság hatékony működésének biztosítása és a szociális párbeszéd további javítása az ILO-val folytatott együttműködés révén.

2.3   Kül- és biztonságpolitika

Fokozatos konvergenciára irányuló párbeszéd és együttműködés a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) terén, a közös biztonság- és védelempolitikát (KBVP) is beleértve, mely elsősorban a konfliktus-megelőzési és válságkezelési kérdésekre, a regionális stabilitásra, a lefegyverzésre, a non-proliferációra, a fegyverzet-ellenőrzésre és a fegyverkivitel ellenőrzésére összpontosít. Az e területen folytatott együttműködés közös értékeken és kölcsönös érdekeken alapul és célja, hogy növelje a szakpolitikai konvergenciát és hatékonyságot, a kétoldalú, nemzetközi és regionális fórumok biztosította lehetőségek kihasználásával.

Rövid távú prioritások

| — | Az együttműködés folytatása annak érdekében, hogy Grúzia nagyobb arányban csatlakozzon az EU KKBP-nyilatkozatokhoz. |
| --- | --- |

—

Az együttműködés folytatása annak érdekében, hogy Grúzia nagyobb arányban csatlakozzon az EU KKBP-nyilatkozatokhoz.

| — | Az együttműködés folytatása annak érdekében, hogy Grúzia nagyobb arányban csatlakozzon az önálló uniós szankciókhoz. |
| --- | --- |

—

Az együttműködés folytatása annak érdekében, hogy Grúzia nagyobb arányban csatlakozzon az önálló uniós szankciókhoz.

| — | Az együttműködés folytatása az uniós integrációval kapcsolatos kérdésekről folytatott stratégiai kommunikáció területén. |
| --- | --- |

—

Az együttműködés folytatása az uniós integrációval kapcsolatos kérdésekről folytatott stratégiai kommunikáció területén.

| — | A konfliktusmegelőzésre és a válságkezelésre vonatkozó gyakorlati együttműködés megerősítése Grúzia Unió által irányított civil és katonai válságkezelési műveletekben való részvételének elősegítésével, valamint konzultáció és képzés biztosításával a KBVP területén (a 2013 novemberében aláírt, a részvétel kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás, valamint a KBVP-hez kapcsolódó keleti partnerségi panel multilaterális kerete alapján). |
| --- | --- |

—

A konfliktusmegelőzésre és a válságkezelésre vonatkozó gyakorlati együttműködés megerősítése Grúzia Unió által irányított civil és katonai válságkezelési műveletekben való részvételének elősegítésével, valamint konzultáció és képzés biztosításával a KBVP területén (a 2013 novemberében aláírt, a részvétel kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás, valamint a KBVP-hez kapcsolódó keleti partnerségi panel multilaterális kerete alapján).

| — | Grúzia részvételének előmozdítása és megkönnyítése a KBVP-vel kapcsolatos képzési és konzultációs tevékenységekben (a KBVP-ről folytatott rendszeres kétoldalú konzultációk és a keleti partnerségi panel többoldalú keretében). |
| --- | --- |

—

Grúzia részvételének előmozdítása és megkönnyítése a KBVP-vel kapcsolatos képzési és konzultációs tevékenységekben (a KBVP-ről folytatott rendszeres kétoldalú konzultációk és a keleti partnerségi panel többoldalú keretében).

| — | Grúzia uniós ügynökségekkel való együttműködésének elősegítése a KBVP-vel kapcsolatos kérdésekben. |
| --- | --- |

—

Grúzia uniós ügynökségekkel való együttműködésének elősegítése a KBVP-vel kapcsolatos kérdésekben.

| — | A regionális együttműködés előmozdítása olyan biztonsági kérdésekben, mint a javított határigazgatás, a migrációkezelés, a kritikus infrastruktúra védelme, exportellenőrzés, szükséghelyzeti reagálás, polgári védelem, a csempészet és az illegális kereskedelem elleni fellépés (például biológiai és nukleáris anyagok), továbbá megfelelő személyzet képzése, elsősorban a grúziai vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) anyagokkal foglalkozó kiválósági központon keresztül. |
| --- | --- |

—

A regionális együttműködés előmozdítása olyan biztonsági kérdésekben, mint a javított határigazgatás, a migrációkezelés, a kritikus infrastruktúra védelme, exportellenőrzés, szükséghelyzeti reagálás, polgári védelem, a csempészet és az illegális kereskedelem elleni fellépés (például biológiai és nukleáris anyagok), továbbá megfelelő személyzet képzése, elsősorban a grúziai vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) anyagokkal foglalkozó kiválósági központon keresztül.

Középtávú prioritások

| — | Közös hozzájárulás a pragmatikus együttműködést elősegítő környezet megteremtéséhez, valamint a regionális és nemzetközi kérdésekről szóló politikai párbeszéd és együttműködés kialakítása, többek között az Európa Tanács és az EBESZ keretén belül. |
| --- | --- |

—

Közös hozzájárulás a pragmatikus együttműködést elősegítő környezet megteremtéséhez, valamint a regionális és nemzetközi kérdésekről szóló politikai párbeszéd és együttműködés kialakítása, többek között az Európa Tanács és az EBESZ keretén belül.

| — | A békés konfliktusmegoldás és a nemzetközi stabilitás és biztonság előmozdítása hatékony multilateralizmus alapján. |
| --- | --- |

—

A békés konfliktusmegoldás és a nemzetközi stabilitás és biztonság előmozdítása hatékony multilateralizmus alapján.

| — | A grúz állam és társadalom ellenálló képességébe és a hibrid fenyegetések elleni küzdelmet szolgáló kapacitásaiba való befektetés növelése Grúziának a biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítési kezdeményezésbe való bevonása révén, olyan intézményi támogatás, képzések és felszerelések biztosításán keresztül, amelyek hozzájárulnak az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájának hatékonyságához. |
| --- | --- |

—

A grúz állam és társadalom ellenálló képességébe és a hibrid fenyegetések elleni küzdelmet szolgáló kapacitásaiba való befektetés növelése Grúziának a biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítési kezdeményezésbe való bevonása révén, olyan intézményi támogatás, képzések és felszerelések biztosításán keresztül, amelyek hozzájárulnak az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájának hatékonyságához.

| — | Grúzia EU-val folytatott együttműködésének előmozdítása Grúzia biztonsági ágazatának hatékony reformja területén. |
| --- | --- |

—

Grúzia EU-val folytatott együttműködésének előmozdítása Grúzia biztonsági ágazatának hatékony reformja területén.

| — | A szuverenitásnak, a területi integritásnak, a határok sérthetetlenségének és a függetlenségnek az ENSZ Alapokmányában és az EBESZ Helsinki Záróokmányában rögzített elvei tiszteletben tartásának együttes előmozdítása. |
| --- | --- |

—

A szuverenitásnak, a területi integritásnak, a határok sérthetetlenségének és a függetlenségnek az ENSZ Alapokmányában és az EBESZ Helsinki Záróokmányában rögzített elvei tiszteletben tartásának együttes előmozdítása.

Terrorizmus, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása és a fegyverek illegális exportja

Rövid távú prioritások

| — | Együttműködés és közreműködés a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemben, a leszerelési és nonproliferációs nemzetközi szerződések és megállapodások alapján fennálló, valamint egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségek teljes mértékű teljesítése és nemzeti végrehajtása révén. |
| --- | --- |

—

Együttműködés és közreműködés a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemben, a leszerelési és nonproliferációs nemzetközi szerződések és megállapodások alapján fennálló, valamint egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségek teljes mértékű teljesítése és nemzeti végrehajtása révén.

Középtávú prioritások

| — | A terrorizmus elleni, az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló küzdelemre – így a terrorista cselekmények jogi fogalmának meghatározására – vonatkozó konszenzus elmélyítésére irányuló együttműködés, többek között a nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezménnyel kapcsolatos megállapodás előmozdításával. |
| --- | --- |

—

A terrorizmus elleni, az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló küzdelemre – így a terrorista cselekmények jogi fogalmának meghatározására – vonatkozó konszenzus elmélyítésére irányuló együttműködés, többek között a nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezménnyel kapcsolatos megállapodás előmozdításával.

| — | Együttműködés az importált, exportált vagy tranzitban lévő áruk biztonságát és védelmét biztosító, kockázatalapú vámellenőrzés terén. |
| --- | --- |

—

Együttműködés az importált, exportált vagy tranzitban lévő áruk biztonságát és védelmét biztosító, kockázatalapú vámellenőrzés terén.

| — | A kézi- és könnyűfegyverek, és az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme elleni küzdelem a jelenleg hatályos nemzetközi megállapodások, az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai, valamint az e területen alkalmazandó más nemzetközi jogi eszközök szerinti kötelezettségvállalások alapján. |
| --- | --- |

—

A kézi- és könnyűfegyverek, és az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme elleni küzdelem a jelenleg hatályos nemzetközi megállapodások, az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai, valamint az e területen alkalmazandó más nemzetközi jogi eszközök szerinti kötelezettségvállalások alapján.

| — | Folyamatos együttműködés a hagyományos fegyverek exportjának ellenőrzése területén, a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzéséről szóló uniós közös álláspont alapján. Az együttműködés fejlesztése a fegyverkereskedelem elleni küzdelem és a fegyverkészletek megsemmisítése területén. |
| --- | --- |

—

Folyamatos együttműködés a hagyományos fegyverek exportjának ellenőrzése területén, a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzéséről szóló uniós közös álláspont alapján. Az együttműködés fejlesztése a fegyverkereskedelem elleni küzdelem és a fegyverkészletek megsemmisítése területén.

| — | A nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés mindhárom pillérének kiegyensúlyozott módon történő végrehajtásában való folytatódó részvétel. |
| --- | --- |

—

A nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés mindhárom pillérének kiegyensúlyozott módon történő végrehajtásában való folytatódó részvétel.

Békés konfliktusrendezés

Rövid távú prioritások

| — | Az EU és Grúzia közötti hatékony együttműködés fenntartása a konfliktus elfogadott formátumok keretében történő rendezése céljából, ideértve az annak meghatározása érdekében folytatott konzultációkat, hogy milyen módon vonható be Abházia és Csinvali/Dél-Oszétia grúz régió a mélyülő EU–Grúzia kapcsolatokba. |
| --- | --- |

—

Az EU és Grúzia közötti hatékony együttműködés fenntartása a konfliktus elfogadott formátumok keretében történő rendezése céljából, ideértve az annak meghatározása érdekében folytatott konzultációkat, hogy milyen módon vonható be Abházia és Csinvali/Dél-Oszétia grúz régió a mélyülő EU–Grúzia kapcsolatokba.

| — | A konfliktusrendezésre irányuló hatékony együttműködés és koordináció fokozása az EU és Grúzia között, többek között rendszeres politikai párbeszéd révén. |
| --- | --- |

—

A konfliktusrendezésre irányuló hatékony együttműködés és koordináció fokozása az EU és Grúzia között, többek között rendszeres politikai párbeszéd révén.

| — | Konstruktív részvétel fenntartása az EU, az ENSZ és az EBESZ társelnöksége mellett folytatott genfi nemzetközi tárgyalásokon, valamint a tárgyalások támogatásának biztosítása. |
| --- | --- |

—

Konstruktív részvétel fenntartása az EU, az ENSZ és az EBESZ társelnöksége mellett folytatott genfi nemzetközi tárgyalásokon, valamint a tárgyalások támogatásának biztosítása.

| — | Az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója jószolgálatának teljes mértékű és hatékony igénybe vétele a stabilitáshoz, a normalizáláshoz – ezen belül az adminisztratív határvonal mindkét oldalán élő helyi közösségek biztonságos és rendezett életének elősegítéséhez – és a bizalomépítéshez való hozzájárulás céljából, többek között az incidensek megelőzésére és a reagálásra szolgáló mechanizmus és minden más megfelelő mechanizmus, intézkedés vagy megoldás révén. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója jószolgálatának teljes mértékű és hatékony igénybe vétele a stabilitáshoz, a normalizáláshoz – ezen belül az adminisztratív határvonal mindkét oldalán élő helyi közösségek biztonságos és rendezett életének elősegítéséhez – és a bizalomépítéshez való hozzájárulás céljából, többek között az incidensek megelőzésére és a reagálásra szolgáló mechanizmus és minden más megfelelő mechanizmus, intézkedés vagy megoldás révén.

| — | A békés konfliktusrendezésre irányuló erőfeszítések támogatása, többek között az Abházia és Csinvali/Dél-Oszétia grúz régió lakosságával folytatott kapcsolattartáson keresztül, figyelembe véve Grúzia megbékélési és közeledési politikáját, valamint az EU el nem ismerési és közeledési politikáját, amellyel kapcsolatban az EU és Grúzia együttműködik. |
| --- | --- |

—

A békés konfliktusrendezésre irányuló erőfeszítések támogatása, többek között az Abházia és Csinvali/Dél-Oszétia grúz régió lakosságával folytatott kapcsolattartáson keresztül, figyelembe véve Grúzia megbékélési és közeledési politikáját, valamint az EU el nem ismerési és közeledési politikáját, amellyel kapcsolatban az EU és Grúzia együttműködik.

| — | Együttműködés az EU és Grúzia közötti politikai társulási és gazdasági integrációs folyamatból, többek között a schengeni térségben való rövid távú vízummentes tartózkodást lehetővé tevő rendszerből származó előnyöknek és lehetőségeknek az adminisztratív határvonalon túli lakossággal való megosztása terén. |
| --- | --- |

—

Együttműködés az EU és Grúzia közötti politikai társulási és gazdasági integrációs folyamatból, többek között a schengeni térségben való rövid távú vízummentes tartózkodást lehetővé tevő rendszerből származó előnyöknek és lehetőségeknek az adminisztratív határvonalon túli lakossággal való megosztása terén.

| — | Megfelelő lépések megtétele a kereskedelem, a szabad mozgás és a gazdasági kapcsolatok előmozdítása érdekében az adminisztratív határvonalakon túllépve, ideértve az olyan jogszabályok felülvizsgálatát, mint például a megszállt területekre vonatkozó törvény. Együttműködés a konfliktus által megosztott közösségek között az emberek közötti kapcsolattartás, a bizalomépítés és a megbékélésre irányuló erőfeszítések ösztönzése érdekében meghozandó intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

Megfelelő lépések megtétele a kereskedelem, a szabad mozgás és a gazdasági kapcsolatok előmozdítása érdekében az adminisztratív határvonalakon túllépve, ideértve az olyan jogszabályok felülvizsgálatát, mint például a megszállt területekre vonatkozó törvény. Együttműködés a konfliktus által megosztott közösségek között az emberek közötti kapcsolattartás, a bizalomépítés és a megbékélésre irányuló erőfeszítések ösztönzése érdekében meghozandó intézkedésekkel kapcsolatban.

| — | További intézkedések a belső menekültek grúz társadalomba történő fenntartható integrációjának előmozdítása érdekében (tulajdonjogok, munkavállalás, célzott támogatások). |
| --- | --- |

—

További intézkedések a belső menekültek grúz társadalomba történő fenntartható integrációjának előmozdítása érdekében (tulajdonjogok, munkavállalás, célzott támogatások).

Középtávú prioritások

| — | További közös erőfeszítések a 2008. augusztus 12-én kötött hatpontos megállapodás, valamint annak későbbi végrehajtási intézkedései teljes körű végrehajtásának biztosítása céljából. |
| --- | --- |

—

További közös erőfeszítések a 2008. augusztus 12-én kötött hatpontos megállapodás, valamint annak későbbi végrehajtási intézkedései teljes körű végrehajtásának biztosítása céljából.

| — | További közös erőfeszítések és konkrét lépések a Grúziában jelen lévő nemzetközi szereplők megfelelő szerepvállalása érdekében, ideértve az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója (EUMM Grúzia) mandátumának teljes körű végrehajtását. |
| --- | --- |

—

További közös erőfeszítések és konkrét lépések a Grúziában jelen lévő nemzetközi szereplők megfelelő szerepvállalása érdekében, ideértve az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója (EUMM Grúzia) mandátumának teljes körű végrehajtását.

| — | További erőfeszítések minden belső menekült és menekült származási helyére történő biztonságos, méltóságteljes és önkéntes visszatérésének lehetővé tétele érdekében a nemzetközi jog elveinek megfelelően. |
| --- | --- |

—

További erőfeszítések minden belső menekült és menekült származási helyére történő biztonságos, méltóságteljes és önkéntes visszatérésének lehetővé tétele érdekében a nemzetközi jog elveinek megfelelően.

| — | A felek közötti politikai párbeszéd, valamint az egyéb érintett nemzetközi szereplőkkel folytatott párbeszéd központi napirendi pontjainak egyike lesz a békés konfliktusrendezés a konfliktus tartós rendezésére irányuló lépések megtételével, a konfliktussal kapcsolatos kérdések kezelésére vonatkozó meglévő formátumok sérelme nélkül. |
| --- | --- |

—

A felek közötti politikai párbeszéd, valamint az egyéb érintett nemzetközi szereplőkkel folytatott párbeszéd központi napirendi pontjainak egyike lesz a békés konfliktusrendezés a konfliktus tartós rendezésére irányuló lépések megtételével, a konfliktussal kapcsolatos kérdések kezelésére vonatkozó meglévő formátumok sérelme nélkül.

Nemzetközi Büntetőbíróság

| — | A Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködés folytatása a Római Statútumnak és kapcsolódó jogi eszközeinek a végrehajtása révén, megfelelő figyelmet fordítva a bíróság integritásának megőrzésére. A Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködés folytatása, tekintettel a 2008. augusztusi háborúval kapcsolatos vizsgálatokra. |
| --- | --- |

—

A Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködés folytatása a Római Statútumnak és kapcsolódó jogi eszközeinek a végrehajtása révén, megfelelő figyelmet fordítva a bíróság integritásának megőrzésére. A Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködés folytatása, tekintettel a 2008. augusztusi háborúval kapcsolatos vizsgálatokra.

2.4.   Jogérvényesülés, szabadság és biztonság

Grúziának folyamatosan teljesítenie kell a vízumliberalizációról szóló, 2013. február 25-i cselekvési terv négy témakörében meghatározott követelményeket. A cselekvési tervben, többek között a 3. témakörben (Közrend és közbiztonság) foglalt összes kritérium eredményes, folyamatos és fenntartható teljesítése döntő fontosságú az EU-val létrehozott vízummentességi rendszer fenntartásához. A felülvizsgált vízummentesség-felfüggesztési mechanizmussal összhangban felfüggeszthető a vízummentes utazási rendszer azokban az esetekben, amikor egy vagy több konkrét követelmény már nem teljesül (2). A cselekvési terv konkrét kritériumainak teljesítését illetően felmerült indokolt kételyek esetében Grúzia – kérésre – tájékoztatást nyújt az Európai Uniónak.

A felek együttműködnek a következő területeken:

A személyes adatok védelme

Rövid távú prioritások

| — | A személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása az európai normáknak megfelelően, továbbá gyakorlati lépések megtétele a személyes adatok védelméhez való jog tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, többek között a büntető igazságszolgáltatás terén; az adatvédelmi előírások alkalmazásának biztosítása a köz- és a magánszférában. |
| --- | --- |

—

A személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása az európai normáknak megfelelően, továbbá gyakorlati lépések megtétele a személyes adatok védelméhez való jog tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, többek között a büntető igazságszolgáltatás terén; az adatvédelmi előírások alkalmazásának biztosítása a köz- és a magánszférában.

Középtávú prioritások

| — | Az adatvédelmi hatóság (az adatvédelmi biztos hivatala) kapacitásainak további megerősítése és az adatvédelmi előírások alkalmazásának nyomon követése. |
| --- | --- |

—

Az adatvédelmi hatóság (az adatvédelmi biztos hivatala) kapacitásainak további megerősítése és az adatvédelmi előírások alkalmazásának nyomon követése.

| — | A személyes adatok védelmét szabályozó jogi keret végrehajtásának folytatása az összes ágazatban, a személyes adatok európai eszközöknek és előírásoknak megfelelő, magas szintű védelmének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

A személyes adatok védelmét szabályozó jogi keret végrehajtásának folytatása az összes ágazatban, a személyes adatok európai eszközöknek és előírásoknak megfelelő, magas szintű védelmének biztosítása érdekében.

| — | A grúz adatvédelmi jogszabályok és gyakorlat közelítése a legfrissebb európai adatvédelmi normákhoz. |
| --- | --- |

—

A grúz adatvédelmi jogszabályok és gyakorlat közelítése a legfrissebb európai adatvédelmi normákhoz.

Migráció és menekültügy

Rövid távú prioritások

| — | Az egységes migrációs elemzési rendszer és a migrációs kockázatelemzés teljes körű működőképességének biztosítása, valamint beszámolás a migrációs adatok elemzésének és a kockázatértékelésnek az ehhez kapcsolódó javításairól. |
| --- | --- |

—

Az egységes migrációs elemzési rendszer és a migrációs kockázatelemzés teljes körű működőképességének biztosítása, valamint beszámolás a migrációs adatok elemzésének és a kockázatértékelésnek az ehhez kapcsolódó javításairól.

| — | Az irreguláris migráció elleni küzdelmet és a legális migráció elősegítését szolgáló mechanizmusok létrehozása, többek között a migránsok jogairól és kötelességeiről, az uniós munkaerőpiachoz való hozzáférésükre vonatkozó szabályokról, valamint a vízummentességi rendszer szerinti jogokkal való bármilyen visszaéléssel kapcsolatos felelősségre vonásról szóló folyamatos, célirányos tájékoztatási kampányok révén. |
| --- | --- |

—

Az irreguláris migráció elleni küzdelmet és a legális migráció elősegítését szolgáló mechanizmusok létrehozása, többek között a migránsok jogairól és kötelességeiről, az uniós munkaerőpiachoz való hozzáférésükre vonatkozó szabályokról, valamint a vízummentességi rendszer szerinti jogokkal való bármilyen visszaéléssel kapcsolatos felelősségre vonásról szóló folyamatos, célirányos tájékoztatási kampányok révén.

| — | Eredményjelentés a grúziai nem biometrikus útlevek fokozatos kivonásáról a vízumliberalizációs cselekvési tervnek megfelelően. |
| --- | --- |

—

Eredményjelentés a grúziai nem biometrikus útlevek fokozatos kivonásáról a vízumliberalizációs cselekvési tervnek megfelelően.

Középtávú prioritások

| — | Grúzia migrációs stratégiájának (2016–2020) és az azt kísérő cselekvési tervnek a hatékony végrehajtása. |
| --- | --- |

—

Grúzia migrációs stratégiájának (2016–2020) és az azt kísérő cselekvési tervnek a hatékony végrehajtása.

| — | Grúzia migrációs profiljának rendszeres frissítése (legalább kétévenként). |
| --- | --- |

—

Grúzia migrációs profiljának rendszeres frissítése (legalább kétévenként).

| — | Az EU–Grúzia visszafogadási egyezmény hatékony végrehajtásának folytatása, valamint a mobilitási központok és a reintegrációs tevékenységek zökkenőmentes áthelyezése Grúzia reintegrációról szóló állami programjába. |
| --- | --- |

—

Az EU–Grúzia visszafogadási egyezmény hatékony végrehajtásának folytatása, valamint a mobilitási központok és a reintegrációs tevékenységek zökkenőmentes áthelyezése Grúzia reintegrációról szóló állami programjába.

| — | A gyakorlati együttműködés kialakításának folytatása az EU–Grúzia mobilitási partnerség keretében. |
| --- | --- |

—

A gyakorlati együttműködés kialakításának folytatása az EU–Grúzia mobilitási partnerség keretében.

Határigazgatás

Középtávú prioritások

| — | Grúzia állami integrált határigazgatási stratégiájának (2014–2018) és a kísérő cselekvési tervnek a hatékony végrehajtása. |
| --- | --- |

—

Grúzia állami integrált határigazgatási stratégiájának (2014–2018) és a kísérő cselekvési tervnek a hatékony végrehajtása.

| — | A magas színvonalú határforgalom-ellenőrzés és határőrizet fenntartása a migrációadminisztrációs rendszer (BMARS) segítségével és a határművelet-igazgatási rendszer (BOMS) projekt végrehajtása révén. |
| --- | --- |

—

A magas színvonalú határforgalom-ellenőrzés és határőrizet fenntartása a migrációadminisztrációs rendszer (BMARS) segítségével és a határművelet-igazgatási rendszer (BOMS) projekt végrehajtása révén.

| — | Előrelépés az államhatárok kijelölése kérdésében a szomszédos országokkal. |
| --- | --- |

—

Előrelépés az államhatárok kijelölése kérdésében a szomszédos országokkal.

A szervezett bűnözés elleni küzdelem

Rövid távú prioritások

| — | Az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló, a 2017–2018-as időszakra vonatkozó cselekvési terv hatékony végrehajtása, továbbá az állami hatóságokat érintő kapacitásfejlesztési tevékenységek folytatása az emberkereskedelem eseteinek proaktív azonosítása és hatékony kivizsgálása érdekében. |
| --- | --- |

—

Az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló, a 2017–2018-as időszakra vonatkozó cselekvési terv hatékony végrehajtása, továbbá az állami hatóságokat érintő kapacitásfejlesztési tevékenységek folytatása az emberkereskedelem eseteinek proaktív azonosítása és hatékony kivizsgálása érdekében.

| — | Az emberkereskedelem eseteinek proaktív azonosítása és kivizsgálása hatékonyságának nyomon követése és az arról való jelentéstétel. |
| --- | --- |

—

Az emberkereskedelem eseteinek proaktív azonosítása és kivizsgálása hatékonyságának nyomon követése és az arról való jelentéstétel.

Középtávú prioritások

| — | További erőfeszítések a szervezett bűnözés megelőzése és az ellene való küzdelem területén. |
| --- | --- |

—

További erőfeszítések a szervezett bűnözés megelőzése és az ellene való küzdelem területén.

| — | Az együttműködés továbbfejlesztése az EU-tagállamok és a grúz bűnüldöző hatóságok között a szervezett bűnözés hatékony visszaszorítása érdekében, továbbá az Europollal kötött együttműködési megállapodás végrehajtása, valamint további együttműködés a CEPOL-lal a bűnüldözéssel kapcsolatos képzések területén. |
| --- | --- |

—

Az együttműködés továbbfejlesztése az EU-tagállamok és a grúz bűnüldöző hatóságok között a szervezett bűnözés hatékony visszaszorítása érdekében, továbbá az Europollal kötött együttműködési megállapodás végrehajtása, valamint további együttműködés a CEPOL-lal a bűnüldözéssel kapcsolatos képzések területén.

| — | A számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemre irányuló együttműködés erősítése, továbbá ezzel kapcsolatos bűnüldözési képzés nyújtása a grúz hatóságoknak. |
| --- | --- |

—

A számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemre irányuló együttműködés erősítése, továbbá ezzel kapcsolatos bűnüldözési képzés nyújtása a grúz hatóságoknak.

A tiltott kábítószerek elleni küzdelem

Rövid távú prioritások

| — | A nemzeti kábítószer-ellenes stratégia és cselekvési terv (2016–2018) végrehajtása. |
| --- | --- |

—

A nemzeti kábítószer-ellenes stratégia és cselekvési terv (2016–2018) végrehajtása.

Középtávú prioritások

| — | A kábítószer-kérdésre irányuló kiegyensúlyozott és integrált megközelítés fenntartása a kábítószer-fogyasztás egészségügyi és társadalmi következményeinek kezelése érdekében, valamint hatékonyabb megelőzés biztosítása, továbbá a tiltott kábítószerek kínálatának és keresletének csökkentése és az azokkal való kereskedelem visszaszorítása. |
| --- | --- |

—

A kábítószer-kérdésre irányuló kiegyensúlyozott és integrált megközelítés fenntartása a kábítószer-fogyasztás egészségügyi és társadalmi következményeinek kezelése érdekében, valamint hatékonyabb megelőzés biztosítása, továbbá a tiltott kábítószerek kínálatának és keresletének csökkentése és az azokkal való kereskedelem visszaszorítása.

| — | A rendszeres párbeszéd folytatása a keleti partnerség kábítószerügyi párbeszéde keretében. |
| --- | --- |

—

A rendszeres párbeszéd folytatása a keleti partnerség kábítószerügyi párbeszéde keretében.

| — | Az együttműködés és az információcsere elmélyítése, többek között a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA) és a grúz Igazságügyi Minisztérium közötti egyetértési megállapodás kínálta lehetőségek lehető legjobb kihasználása révén. |
| --- | --- |

—

Az együttműködés és az információcsere elmélyítése, többek között a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA) és a grúz Igazságügyi Minisztérium közötti egyetértési megállapodás kínálta lehetőségek lehető legjobb kihasználása révén.

Pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása

Rövid távú prioritások

| — | A grúziai jogszabályok összehangolása a negyedik pénzmosási irányelvvel. |
| --- | --- |

—

A grúziai jogszabályok összehangolása a negyedik pénzmosási irányelvvel.

| — | A befagyasztást és a vagyonelkobzást elrendelő határozatok számának, valamint a befagyasztott és elkobzott vagyon becsült értékének nyomon követése és jelentése annak érdekében, hogy biztosítható legyen a bűncselekményből származó vagyon elkobzására vonatkozó grúziai jogszabályok hatékony végrehajtása. |
| --- | --- |

—

A befagyasztást és a vagyonelkobzást elrendelő határozatok számának, valamint a befagyasztott és elkobzott vagyon becsült értékének nyomon követése és jelentése annak érdekében, hogy biztosítható legyen a bűncselekményből származó vagyon elkobzására vonatkozó grúziai jogszabályok hatékony végrehajtása.

Középtávú prioritások

| — | További erőfeszítések megtétele a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzését és az azok elleni küzdelmet szolgáló jogi és intézményi keret továbbfejlesztésére, többek között az említett területeket szabályozó uniós jogszabályokhoz való közelítés révén. |
| --- | --- |

—

További erőfeszítések megtétele a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzését és az azok elleni küzdelmet szolgáló jogi és intézményi keret továbbfejlesztésére, többek között az említett területeket szabályozó uniós jogszabályokhoz való közelítés révén.

| — | A Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) terrorizmusfinanszírozásról szóló ajánlásaiban szereplő standardok végrehajtásának folytatása. |
| --- | --- |

—

A Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) terrorizmusfinanszírozásról szóló ajánlásaiban szereplő standardok végrehajtásának folytatása.

| — | Az operatív együttműködés megerősítése a vagyonelkobzás, a vagyonvisszaszerzés és a vagyonkezelés terén a grúziai hatóságok és az EU vagyon-visszaszerzési hivatalai közötti hatékony kommunikáció és a bevált gyakorlatok cseréje révén. |
| --- | --- |

—

Az operatív együttműködés megerősítése a vagyonelkobzás, a vagyonvisszaszerzés és a vagyonkezelés terén a grúziai hatóságok és az EU vagyon-visszaszerzési hivatalai közötti hatékony kommunikáció és a bevált gyakorlatok cseréje révén.

Együttműködés a terrorizmus elleni küzdelemben

Középtávú prioritások

| — | A Grúzia és az EUROPOL közötti, április 4-én aláírt operatív megállapodás kínálta lehetőségek teljes körű igénybe vétele a terrorista szervezetekre, csoportokra, azok tevékenységére és támogató hálózataira vonatkozó információk cseréjének megkönnyítése céljából. |
| --- | --- |

—

A Grúzia és az EUROPOL közötti, április 4-én aláírt operatív megállapodás kínálta lehetőségek teljes körű igénybe vétele a terrorista szervezetekre, csoportokra, azok tevékenységére és támogató hálózataira vonatkozó információk cseréjének megkönnyítése céljából.

Jogi együttműködés

Rövid távú prioritások

| — | Az Eurojusttal megkötendő operatív együttműködési megállapodás aláírását és végrehajtásának előmozdítását szolgáló hatékony és intenzív intézkedések meghozatala. |
| --- | --- |

—

Az Eurojusttal megkötendő operatív együttműködési megállapodás aláírását és végrehajtásának előmozdítását szolgáló hatékony és intenzív intézkedések meghozatala.

Középtávú prioritások

| — | A polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés fokozása a polgári ügyekben való igazságügyi együttműködésről szóló többoldalú egyezményekhez való csatlakozás és azok végrehajtása révén, különös tekintettel a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia olyan főbb, az igazságügyi együttműködéssel és a gyermekek védelmével kapcsolatos egyezményeire, mint például a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldi kézbesítéséről szóló 1965. évi egyezmény, a polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön történő bizonyításfelvételről szóló 1970. évi egyezmény, a joghatósági megállapodásokról szóló 2005. évi egyezmény, továbbá a gyermektartásról és a családi tartások egyéb formáiról szóló, 2007. évi hágai egyezmény és annak a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogra vonatkozó jegyzőkönyve. |
| --- | --- |

—

A polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés fokozása a polgári ügyekben való igazságügyi együttműködésről szóló többoldalú egyezményekhez való csatlakozás és azok végrehajtása révén, különös tekintettel a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia olyan főbb, az igazságügyi együttműködéssel és a gyermekek védelmével kapcsolatos egyezményeire, mint például a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldi kézbesítéséről szóló 1965. évi egyezmény, a polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön történő bizonyításfelvételről szóló 1970. évi egyezmény, a joghatósági megállapodásokról szóló 2005. évi egyezmény, továbbá a gyermektartásról és a családi tartások egyéb formáiról szóló, 2007. évi hágai egyezmény és annak a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogra vonatkozó jegyzőkönyve.

| — | A büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés megerősítése a megfelelő egyezményekhez – különösen az Európa Tanács egyezményeihez – történő csatlakozás és azok végrehajtása révén. |
| --- | --- |

—

A büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés megerősítése a megfelelő egyezményekhez – különösen az Európa Tanács egyezményeihez – történő csatlakozás és azok végrehajtása révén.

2.5   Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek

A társulási megállapodás jelentős részét teszi ki a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség. Ezért várható, hogy a IV. címhez (KERESKEDELEM ÉS KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS ÜGYEK) tartozó ezen rész végrehajtása a társulási megállapodás kontextusában és az EU–Grúzia kapcsolatok keretében betöltött jelentőségének megfelelő prioritást fog élvezni.

Árukereskedelem

A felek együttműködnek – elsősorban közös konzultációk keretében – a társulási megállapodás áruk piacra jutására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásában az alábbiak céljából:

Rövid távú prioritások

| — | További előrelépés a kereskedelmi statisztikák területén. |
| --- | --- |

—

További előrelépés a kereskedelmi statisztikák területén.

| — | Annak biztosítása, hogy a kereskedelemben a felek között jelenleg alkalmazott importvámok emelésére nem kerül sor a megállapodás hatálybalépését követően (felfüggesztési záradék). |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy a kereskedelemben a felek között jelenleg alkalmazott importvámok emelésére nem kerül sor a megállapodás hatálybalépését követően (felfüggesztési záradék).

Középtávú prioritások

| — | Grúzia támogatása exportstruktúrájának diverzifikáltabbá tételében, ideértve új termékek exportját az EU piacára. |
| --- | --- |

—

Grúzia támogatása exportstruktúrájának diverzifikáltabbá tételében, ideértve új termékek exportját az EU piacára.

| — | Szoros együttműködés a kijátszásellenes mechanizmus hatékony alkalmazása érdekében. |
| --- | --- |

—

Szoros együttműködés a kijátszásellenes mechanizmus hatékony alkalmazása érdekében.

| — | Grúzia segítése az olyan jogszabályok megszövegezésében és végrehajtásában, amelyeket a piacra jutással vagy azzal kapcsolatos más kérdéseket illetően szándékozik kidolgozni (például piacvédelmi eszközök). |
| --- | --- |

—

Grúzia segítése az olyan jogszabályok megszövegezésében és végrehajtásában, amelyeket a piacra jutással vagy azzal kapcsolatos más kérdéseket illetően szándékozik kidolgozni (például piacvédelmi eszközök).

| — | Információcsere biztosítása a piacra jutással kapcsolatos fejleményekről és a piacra jutással kapcsolatos politikáról. |
| --- | --- |

—

Információcsere biztosítása a piacra jutással kapcsolatos fejleményekről és a piacra jutással kapcsolatos politikáról.

Műszaki előírások, szabványosítás és kapcsolódó infrastruktúra

A felek együttműködnek a szabványosítási, a technikai szabályozási, a metrológiai, a piacfelügyeleti, a hitelesítési és a megfelelőség-értékelési rendszerek uniós rendszerekhez való fokozatos közelítése céljából, a társulási megállapodásban foglaltak szerint. Az együttműködés kiterjed többek között a következőkre:

Középtávú prioritások

| — | Azon jogszabályok kidolgozása, amelyeknek a társulási megállapodás alapján történő végrehajtására Grúzia kötelezettséget vállalt a kereskedelem technikai akadályainak felszámolásáról szóló stratégiával összhangban. |
| --- | --- |

—

Azon jogszabályok kidolgozása, amelyeknek a társulási megállapodás alapján történő végrehajtására Grúzia kötelezettséget vállalt a kereskedelem technikai akadályainak felszámolásáról szóló stratégiával összhangban.

| — | A szabványok, a technikai szabályozás, a metrológia, a piacfelügyelet, a hitelesítés és a megfelelőség-értékelési eljárások kezelésével kapcsolatos infrastruktúra kiépítése, többek között uniós támogatással. |
| --- | --- |

—

A szabványok, a technikai szabályozás, a metrológia, a piacfelügyelet, a hitelesítés és a megfelelőség-értékelési eljárások kezelésével kapcsolatos infrastruktúra kiépítése, többek között uniós támogatással.

| — | Az érdekelteknek, többek között a gazdasági szereplőknek a harmonizált jogszabályok végrehajtására való felkészítése és az új jogszabályokhoz való alkalmazkodásuk elősegítése. |
| --- | --- |

—

Az érdekelteknek, többek között a gazdasági szereplőknek a harmonizált jogszabályok végrehajtására való felkészítése és az új jogszabályokhoz való alkalmazkodásuk elősegítése.

| — | A piacfelügyeleti stratégia végrehajtásának folytatása az ipari termékek területén. |
| --- | --- |

—

A piacfelügyeleti stratégia végrehajtásának folytatása az ipari termékek területén.

| — | A piacfelügyelet területén az érintett grúziai állami intézmények és piacfelügyeleti szervek közigazgatási kapacitásainak erősítése. |
| --- | --- |

—

A piacfelügyelet területén az érintett grúziai állami intézmények és piacfelügyeleti szervek közigazgatási kapacitásainak erősítése.

| — | További képzések nyújtása az érintett kormányzati szervekben és ügynökségekben dolgozó igazgatási alkalmazottak számára. |
| --- | --- |

—

További képzések nyújtása az érintett kormányzati szervekben és ügynökségekben dolgozó igazgatási alkalmazottak számára.

| — | Információcsere a kereskedelem technikai akadályainak felszámolásáról szóló stratégia és a piacfelügyeleti stratégia valamennyi releváns szempontjáról, adott esetben az időtartamot is beleértve. |
| --- | --- |

—

Információcsere a kereskedelem technikai akadályainak felszámolásáról szóló stratégia és a piacfelügyeleti stratégia valamennyi releváns szempontjáról, adott esetben az időtartamot is beleértve.

Állat- és növény-egészségügyi (SPS) intézkedések

A felek együttműködnek annak érdekében, hogy Grúziát felkészítsék az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó állat- és növény-egészségügyi jogszabályainak, növény-egészségügyi, állat-egészségügyi és állatjóléti jogszabályainak és gyakorlatainak az uniós szabályokhoz és gyakorlatokhoz való közelítésére, a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteiben foglaltaknak megfelelően. Az együttműködés kiterjed többek között a következőkre:

Rövid távú prioritások

| — | Az élelmiszerekre és takarmányokra, állat- és növényegészségügyre és -biztonságra vonatkozó korai figyelmeztető rendszer támogatása. |
| --- | --- |

—

Az élelmiszerekre és takarmányokra, állat- és növényegészségügyre és -biztonságra vonatkozó korai figyelmeztető rendszer támogatása.

| — | Tájékoztató kampányok szervezése az érintett hivatalokkal, vállalkozásokkal és nem kormányzati szervezetekkel az uniós piacra jutási követelményekről, valamint a civil társadalommal az élelmiszer- és takarmánybiztonság fogyasztói vonatkozásairól. |
| --- | --- |

—

Tájékoztató kampányok szervezése az érintett hivatalokkal, vállalkozásokkal és nem kormányzati szervezetekkel az uniós piacra jutási követelményekről, valamint a civil társadalommal az élelmiszer- és takarmánybiztonság fogyasztói vonatkozásairól.

| — | További uniós műszaki tanácsadás és támogatás Grúziának a jogszabályok kidolgozásához és végrehajtásához, beleértve az érintett személyzet képzését, továbbá kapacitásépítés biztosítása az illetékes hatóságok számára és a laboratóriumi kapacitások javításának támogatása, az uniós követelményekkel összhangban. |
| --- | --- |

—

További uniós műszaki tanácsadás és támogatás Grúziának a jogszabályok kidolgozásához és végrehajtásához, beleértve az érintett személyzet képzését, továbbá kapacitásépítés biztosítása az illetékes hatóságok számára és a laboratóriumi kapacitások javításának támogatása, az uniós követelményekkel összhangban.

| — | A grúziai vállalkozások alkalmazkodási kapacitásainak javítása a harmonizált jogszabályok végrehajtásához. |
| --- | --- |

—

A grúziai vállalkozások alkalmazkodási kapacitásainak javítása a harmonizált jogszabályok végrehajtásához.

Középtávú prioritások

| — | Grúzia támogatása az állat- és növény-egészségügyi területen folytatott kockázatelemzés javításában. Az állat- és növény-egészségügyi, valamint élelmiszer-biztonsági ellenőrzések elvégzésének biztosítása a határállomásokon. |
| --- | --- |

—

Grúzia támogatása az állat- és növény-egészségügyi területen folytatott kockázatelemzés javításában. Az állat- és növény-egészségügyi, valamint élelmiszer-biztonsági ellenőrzések elvégzésének biztosítása a határállomásokon.

| — | A grúziai vállalkozások alkalmazkodásának elősegítése a harmonizált jogszabályok végrehajtásához. |
| --- | --- |

—

A grúziai vállalkozások alkalmazkodásának elősegítése a harmonizált jogszabályok végrehajtásához.

| — | Együttműködés az állatjólét területén, valamint az antibiotikum-rezisztencia elleni küzdelem érdekében az antibiotikumoknak az állattenyésztésben való csökkentett használata területén. |
| --- | --- |

—

Együttműködés az állatjólét területén, valamint az antibiotikum-rezisztencia elleni küzdelem érdekében az antibiotikumoknak az állattenyésztésben való csökkentett használata területén.

Vámkönnyítések és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése

A felek együttműködnek annak érdekében, hogy Grúzia közelítse jogszabályait az uniós vívmányokhoz és a társulási megállapodás vonatkozó mellékletében említett nemzetközi standardokhoz. A közelítésnek az Uniós Vámkódexen kell alapulnia, amelyet 2016. május 1-jétől alkalmaznak. A társulási megállapodás vonatkozó mellékletének tükröznie kell a Közösségi Vámkódex Uniós Vámkódexszel való felváltását.

Rövid távú prioritások

| — | A vámügyi együttműködés stratégiai keretének végrehajtása. |
| --- | --- |

—

A vámügyi együttműködés stratégiai keretének végrehajtása.

| — | A szellemi tulajdonjog vámhatósági érvényesítéséről szóló grúziai jogszabály közelítése az uniós vívmányokhoz, a társulási megállapodásban előirányzottak szerint. |
| --- | --- |

—

A szellemi tulajdonjog vámhatósági érvényesítéséről szóló grúziai jogszabály közelítése az uniós vívmányokhoz, a társulási megállapodásban előirányzottak szerint.

Középtávú prioritások

| — | Grúzia engedélyezett gazdálkodói rendszerének közelítése az EU rendszeréhez. |
| --- | --- |

—

Grúzia engedélyezett gazdálkodói rendszerének közelítése az EU rendszeréhez.

| — | A grúz vámhatóságok modernizálásának folytatása. |
| --- | --- |

—

A grúz vámhatóságok modernizálásának folytatása.

| — | A vámeljárások további egyszerűsítése és korszerűsítése. |
| --- | --- |

—

A vámeljárások további egyszerűsítése és korszerűsítése.

| — | Segítségnyújtás Grúziának az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményhez való csatlakozásához. |
| --- | --- |

—

Segítségnyújtás Grúziának az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményhez való csatlakozásához.

| — | Együttműködés a kockázatalapú vámellenőrzés területén és azoknak a releváns információknak a megosztása, amelyek hozzájárulnak a kockázatkezelés és az ellátási láncok biztonságának javításához, a jogszerű kereskedelem megkönnyítéséhez, valamint az importált, exportált és tranzitban lévő áruk biztonságához és védelméhez. |
| --- | --- |

—

Együttműködés a kockázatalapú vámellenőrzés területén és azoknak a releváns információknak a megosztása, amelyek hozzájárulnak a kockázatkezelés és az ellátási láncok biztonságának javításához, a jogszerű kereskedelem megkönnyítéséhez, valamint az importált, exportált és tranzitban lévő áruk biztonságához és védelméhez.

| — | A csalás elleni küzdelemmel kapcsolatos párbeszéd megerősítése a jogellenes kereskedelem megelőzése érdekében, többek között a jövedéki termékek esetében, különösen a vámügyekben történő kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv keretében zajló megerősített együttműködés révén. |
| --- | --- |

—

A csalás elleni küzdelemmel kapcsolatos párbeszéd megerősítése a jogellenes kereskedelem megelőzése érdekében, többek között a jövedéki termékek esetében, különösen a vámügyekben történő kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv keretében zajló megerősített együttműködés révén.

| — | Az engedélyezett gazdálkodói rendszer kölcsönös elismerésének mérlegelése a társulási megállapodásban előirányzottak szerint. |
| --- | --- |

—

Az engedélyezett gazdálkodói rendszer kölcsönös elismerésének mérlegelése a társulási megállapodásban előirányzottak szerint.

Származási szabályok

A felek együttműködnek a társulási megállapodás vonatkozó jegyzőkönyvében meghatározott, továbbá Grúzia pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményhez való csatlakozásából következő szabályok végrehajtásában. Ez az együttműködés az alábbiakra terjed majd ki:

Rövid távú prioritások

| — | A Grúzia vámigazgatási szervei által az áruk származásnak tanúsítása és ellenőrzése során alkalmazott jelenlegi eljárások megvitatása. |
| --- | --- |

—

A Grúzia vámigazgatási szervei által az áruk származásnak tanúsítása és ellenőrzése során alkalmazott jelenlegi eljárások megvitatása.

Középtávú prioritások

| — | Grúzia csatlakozását követően a származási szabályokról szóló jelenlegi jegyzőkönyv (a társulási megállapodás 2. jegyzőkönyve) felváltása a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre való hivatkozással. |
| --- | --- |

—

Grúzia csatlakozását követően a származási szabályokról szóló jelenlegi jegyzőkönyv (a társulási megállapodás 2. jegyzőkönyve) felváltása a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre való hivatkozással.

| — | A preferenciális származás tanúsítására és ellenőrzésére vonatkozó képzések folytatása Grúzia vámigazgatási szervei számára. |
| --- | --- |

—

A preferenciális származás tanúsítására és ellenőrzésére vonatkozó képzések folytatása Grúzia vámigazgatási szervei számára.

Letelepedés, szolgáltatáskereskedelem és elektronikus kereskedelem

A felek a társulási megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően folytatják a letelepedésről, szolgáltatáskereskedelemről és az elektronikus kereskedelemről szóló párbeszédet. Ezenfelül a felek a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteiben előirányzottaknak megfelelően előkészítik a szolgáltatások terén tett vállalások végrehajtását. Ez kiterjed többek között a megfelelő képzés és adminisztratív kapacitás biztosítására a jogszabályok tervezett közelítése érdekében, valamint a közelítésre kiválasztott területeken tervezett és folyamatban lévő munkával kapcsolatos rendszeres információcsere biztosítására.

| — | Információk és tapasztalatok cseréje az interoperábilis e-kereskedelmi platformok fejlesztésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

Információk és tapasztalatok cseréje az interoperábilis e-kereskedelmi platformok fejlesztésével kapcsolatban.

| — | Információk és tapasztalatok cseréje a postai szolgáltatásokról szóló irányelv kulcsfontosságú elveinek végrehajtásában érintetteket célzó kampányról, különös tekintettel az általános postai szolgáltatási kötelezettségre, valamint más postai politikákra. |
| --- | --- |

—

Információk és tapasztalatok cseréje a postai szolgáltatásokról szóló irányelv kulcsfontosságú elveinek végrehajtásában érintetteket célzó kampányról, különös tekintettel az általános postai szolgáltatási kötelezettségre, valamint más postai politikákra.

Folyó fizetések és tőkemozgás

A felek folytatják a tőkemozgásokra és fizetésekre vonatkozó párbeszédet, különös tekintettel az összes jelenlegi kötelezettségvállalás teljesítésének ellenőrzésére és a társulási megállapodás végrehajtására való felkészülésre.

Közbeszerzés

A felek együttműködnek Grúziának a társulási megállapodás közbeszerzési fejezete és a kapcsolódó reformok végrehajtására való felkészítése területén. Az együttműködés kiterjed többek között a következőkre:

Középtávú prioritások

| — | Pontos és aktuális információk szolgáltatása a közbeszerzési politikát és annak végrehajtását érintő, tervezett jogalkotási munkáról, mind a jogszabályok közelítésére, mind a közbeszerzési intézmények létrehozására vonatkozóan. Grúzia kormánya 2016. március 31-én már elfogadta az átfogó menetrendet, amely öt szakaszra lebontott, a 2016 és 2022 közötti időszakban végrehajtandó intézkedéseket tartalmaz. A felek folytatják a menetrend végrehajtásával kapcsolatos megbeszéléseket, többek között Grúzia közbeszerzési jogszabályainak az uniós közbeszerzési vívmányokhoz való közelítése érdekében, a társulási megállapodásban előirányzottaknak megfelelően. |
| --- | --- |

—

Pontos és aktuális információk szolgáltatása a közbeszerzési politikát és annak végrehajtását érintő, tervezett jogalkotási munkáról, mind a jogszabályok közelítésére, mind a közbeszerzési intézmények létrehozására vonatkozóan. Grúzia kormánya 2016. március 31-én már elfogadta az átfogó menetrendet, amely öt szakaszra lebontott, a 2016 és 2022 közötti időszakban végrehajtandó intézkedéseket tartalmaz. A felek folytatják a menetrend végrehajtásával kapcsolatos megbeszéléseket, többek között Grúzia közbeszerzési jogszabályainak az uniós közbeszerzési vívmányokhoz való közelítése érdekében, a társulási megállapodásban előirányzottaknak megfelelően.

Szellemi tulajdonjogok

A felek együttműködnek abban, hogy Grúzia felkészüljön arra, hogy jogszabályait közelíti az uniós vívmányokhoz és a szellemi tulajdonjogok – többek között a földrajzi jelzések – védelmére vonatkozó nemzetközi standardokhoz, a társulási megállapodásban foglaltaknak megfelelően, továbbá biztosítani fogják minden szellemi tulajdonjog hatékony védelmét, ideértve a földrajzi jelzések oltalmát is. Az együttműködés kiterjed többek között a következőkre:

Középtávú prioritások

| — | Mindkét fél jogosultjai számára szellemi tulajdonjogaik magas szintű védelmének, valamint e jogok érvényesítésének biztosítása. |
| --- | --- |

—

Mindkét fél jogosultjai számára szellemi tulajdonjogaik magas szintű védelmének, valamint e jogok érvényesítésének biztosítása.

| — | A felelős kormányzati szervek és végrehajtó hivatalok jogérvényesítési kapacitásának erősítése, valamint az igazságügyi rendszer megfelelő működésének biztosítása a jogosultak igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének garantálása és a szankciók végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

—

A felelős kormányzati szervek és végrehajtó hivatalok jogérvényesítési kapacitásának erősítése, valamint az igazságügyi rendszer megfelelő működésének biztosítása a jogosultak igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének garantálása és a szankciók végrehajtása érdekében.

| — | Grúzia Nemzeti Szellemi Tulajdonjog Központja – a „Sakpatenti” – működésének támogatása az iparjogvédelmi jogok és a szerzői jogok védelmének biztosítása érdekében]; a harmadik országok hatóságaival és iparszövetségeivel folytatott együttműködés kibővítése. |
| --- | --- |

—

Grúzia Nemzeti Szellemi Tulajdonjog Központja – a „Sakpatenti” – működésének támogatása az iparjogvédelmi jogok és a szerzői jogok védelmének biztosítása érdekében]; a harmadik országok hatóságaival és iparszövetségeivel folytatott együttműködés kibővítése.

| — | A szellemi és az ipari tulajdon oltalmával kapcsolatos figyelemfelhívás fokozására irányuló intézkedések meghozatala, valamint a jogosultakkal való hatékony párbeszéd biztosítása. |
| --- | --- |

—

A szellemi és az ipari tulajdon oltalmával kapcsolatos figyelemfelhívás fokozására irányuló intézkedések meghozatala, valamint a jogosultakkal való hatékony párbeszéd biztosítása.

| — | A hamisítás és a kalózkodás elleni hatékony intézkedések, ideértve a felek között az e tevékenységekkel kapcsolatban megosztandó statisztikai információk előállítását. |
| --- | --- |

—

A hamisítás és a kalózkodás elleni hatékony intézkedések, ideértve a felek között az e tevékenységekkel kapcsolatban megosztandó statisztikai információk előállítását.

Verseny

Középtávú prioritások

A felek együttműködnek a társulási megállapodás versennyel kapcsolatos fejezete és a kapcsolódó reformok végrehajtása tekintetében. Az együttműködés megerősíti Grúzia intézményi keretét és érintett igazgatási kapacitását a vonatkozó jogszabályok hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, valamint megerősíti a versenyterületet érintő jogérvényesítésről és a kapcsolódó jogszabályokról folytatott párbeszédet.

Átláthatóság

Rövid távú prioritások

A felek kiemelt figyelmet fordítanak az együttműködésre a kereskedelemmel kapcsolatos politikai döntéshozatal átláthatóságára tett vállalások végrehajtására történő felkészülés során. A felek megvitatják az átlátható politikai döntéshozatalra vonatkozó bevált gyakorlatokat és tapasztalatokat, információt cserélnek és megfelelő képzést biztosítanak többek között a kommunikációs mechanizmusokkal és az érdekeltekkel folytatott konzultációkkal kapcsolatban, továbbá szemináriumokat és a nagyközönségnek szóló egyéb eseményeket tartanak azzal a céllal, hogy ismertessék a társulási megállapodás és a jogközelítési folyamat végrehajtását.

Kereskedelem és fenntartható fejlődés

Középtávú prioritások

A felek folytatják a párbeszédet a társulási megállapodás kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezetében szereplő kérdésekről, különösen a következőkre vonatkozóan: információcsere a megfelelő munkaügyi felügyeleti rendszer kialakításáról valamennyi alapvető nemzetközi munkaügyi norma tekintetében, a munka törvénykönyvének végrehajtása, azon többoldalú környezetvédelmi megállapodások végrehajtása, amelyeknek a felek bármelyike részes fele, továbbá a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos egyéb vállalások végrehajtása, illetve a fejezet keretében tett vállalások jövőbeli végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatok megvitatása és cseréje az érdekeltek bevonása és a civil társadalommal folytatott párbeszéd tekintetében.

2.6.   Gazdasági fejlődés és piaci lehetőségek

A felek együttműködnek annak érdekében, hogy támogatást nyújtsanak Grúziának a teljes mértékben működőképes piacgazdaság kiépítéséhez, és ahhoz, hogy fokozatosan közelítse szakpolitikáit az uniós szakpolitikákhoz, a makrogazdasági stabilitás, a rendezett államháztartás, a stabil pénzügyi rendszer és a fenntartható fizetési mérleg irányadó elveinek megfelelően. E célból nyomon követik a makrogazdasági fejleményeket, megvitatják a fontos szakpolitikai kihívásokat és kicserélik egymás között a rendszeres makrogazdasági párbeszédet erősítő, bevált módszerekkel kapcsolatos információkat a gazdaságpolitikai döntéshozatal minőségének javítása érdekében.

Továbbá, a felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a következők céljából:

Középtávú prioritások

| — | A Grúz Nemzeti Bank függetlenségének és szabályozási hatásköreinek erősítése, továbbá az Unió tapasztalatainak – és ezen belül az EKB tapasztalatainak – megosztása a monetáris politikával, az árfolyam-politikával, továbbá a pénzügyi és a bankszektor szabályozásával és a felügyeleti politikákkal kapcsolatban, Grúzia e területekre vonatkozó képességeinek további fejlesztése érdekében. |
| --- | --- |

—

A Grúz Nemzeti Bank függetlenségének és szabályozási hatásköreinek erősítése, továbbá az Unió tapasztalatainak – és ezen belül az EKB tapasztalatainak – megosztása a monetáris politikával, az árfolyam-politikával, továbbá a pénzügyi és a bankszektor szabályozásával és a felügyeleti politikákkal kapcsolatban, Grúzia e területekre vonatkozó képességeinek további fejlesztése érdekében.

| — | Az államháztartás fenntarthatóságának és irányításának javítása költségvetési reformok végrehajtása révén. |
| --- | --- |

—

Az államháztartás fenntarthatóságának és irányításának javítása költségvetési reformok végrehajtása révén.

| — | Fenntartható, átfogó és célirányos szociális védőháló kialakítása. |
| --- | --- |

—

Fenntartható, átfogó és célirányos szociális védőháló kialakítása.

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

A felek együttműködnek a következő területeken:

Rövid távú prioritások

| — | Grúzia 2017–2020-as időszakra szóló vidékfejlesztési stratégiájának elfogadása és végrehajtása. |
| --- | --- |

—

Grúzia 2017–2020-as időszakra szóló vidékfejlesztési stratégiájának elfogadása és végrehajtása.

Középtávú prioritások

| — | A mezőgazdasági fejlesztésért felelős intézmények modernizálása és hatékonyságuk növelése, többek között az ebben a folyamatban érintett összes ágazatbeli érdekelt részvétele révén. |
| --- | --- |

—

A mezőgazdasági fejlesztésért felelős intézmények modernizálása és hatékonyságuk növelése, többek között az ebben a folyamatban érintett összes ágazatbeli érdekelt részvétele révén.

| — | A mezőgazdasági termékekre vonatkozó forgalmazási előírások fokozatos elfogadásának elősegítése a jobb élelmiszer-biztonság támogatása és a minőségrendszerek alkalmazásának előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

—

A mezőgazdasági termékekre vonatkozó forgalmazási előírások fokozatos elfogadásának elősegítése a jobb élelmiszer-biztonság támogatása és a minőségrendszerek alkalmazásának előmozdítása érdekében.

| — | A mezőgazdasági termelés versenyképességének és fenntarthatóságának javítása a méretgazdaságosság piacorientált mezőgazdasági szövetkezetek útján történő ösztönzésével, a termelés és az export növelése érdekében tanácsadói rendszerek kiépítésével, valamint a mezőgazdasági üzemek megfizethető hitelekhez és pénzügyi forrásokhoz való hozzáférésének megkönnyítésével. |
| --- | --- |

—

A mezőgazdasági termelés versenyképességének és fenntarthatóságának javítása a méretgazdaságosság piacorientált mezőgazdasági szövetkezetek útján történő ösztönzésével, a termelés és az export növelése érdekében tanácsadói rendszerek kiépítésével, valamint a mezőgazdasági üzemek megfizethető hitelekhez és pénzügyi forrásokhoz való hozzáférésének megkönnyítésével.

| — | Hatékony értékláncok fejlesztésének támogatása, továbbá a kkv-k versenyképessége fokozásának támogatása magas exportértékkel rendelkező, kiválasztott ágazatokban. |
| --- | --- |

—

Hatékony értékláncok fejlesztésének támogatása, továbbá a kkv-k versenyképessége fokozásának támogatása magas exportértékkel rendelkező, kiválasztott ágazatokban.

| — | Előrelépés a hatékony mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikák fokozatos konvergenciája és végrehajtása területén, a bevált uniós modellek alapján. |
| --- | --- |

—

Előrelépés a hatékony mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikák fokozatos konvergenciája és végrehajtása területén, a bevált uniós modellek alapján.

| — | A foglalkoztatás és az életkörülmények javítása a vidéki területeken a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás, a szolgáltatások és az infrastruktúra javítása, valamint a vidéki gazdaság diverzifikációja révén. |
| --- | --- |

—

A foglalkoztatás és az életkörülmények javítása a vidéki területeken a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás, a szolgáltatások és az infrastruktúra javítása, valamint a vidéki gazdaság diverzifikációja révén.

| — | A grúz mezőgazdasági termékek promóciójának támogatása. |
| --- | --- |

—

A grúz mezőgazdasági termékek promóciójának támogatása.

Államháztartási belső kontrollrendszer és külső ellenőrzés

A felek együttműködnek az államháztartási belső kontrollrendszer és a külső ellenőrzés fejlesztésének biztosítása céljából, a következők révén:

Rövid távú prioritások

| — | A decentralizált vezetői felelősségen alapuló belső kontrollrendszerek továbbfejlesztése – ideértve az állami hatóságok szervezetileg független belső kontrollrendszereit is – az általánosan elfogadott nemzetközi szabványokkal és keretekkel, valamint az EU bevált gyakorlataival való összhang biztosítása révén. |
| --- | --- |

—

A decentralizált vezetői felelősségen alapuló belső kontrollrendszerek továbbfejlesztése – ideértve az állami hatóságok szervezetileg független belső kontrollrendszereit is – az általánosan elfogadott nemzetközi szabványokkal és keretekkel, valamint az EU bevált gyakorlataival való összhang biztosítása révén.

Középtávú prioritások

| — | A belső kontroll- és belső ellenőrzési rendszer további javítása a közszektorban, a tényleges gyakorlatok, illetve az általánosan elfogadott nemzetközi standardok, keretek és uniós bevált gyakorlatok közötti eltérések vizsgálata alapján. |
| --- | --- |

—

A belső kontroll- és belső ellenőrzési rendszer további javítása a közszektorban, a tényleges gyakorlatok, illetve az általánosan elfogadott nemzetközi standardok, keretek és uniós bevált gyakorlatok közötti eltérések vizsgálata alapján.

| — | A Számvevőszék (Grúzia Állami Számvevőszéke) külső ellenőrzési funkciója továbbfejlesztésének biztosítása az általánosan elfogadott nemzetközi standardoknak (INTOSAI) megfelelően. |
| --- | --- |

—

A Számvevőszék (Grúzia Állami Számvevőszéke) külső ellenőrzési funkciója továbbfejlesztésének biztosítása az általánosan elfogadott nemzetközi standardoknak (INTOSAI) megfelelően.

Adózás

A felek fokozzák és erősítik a Grúzia adórendszerének és -igazgatásának javítására és fejlesztésére irányuló együttműködésüket, az uniós és a nemzetközi standardok alapján, ideértve az uniós vívmányokhoz és a társulási megállapodás vonatkozó mellékletében említett nemzetközi jogi eszközökhöz való fokozatos közelítést, elsősorban az alábbiak révén:

| — | Az adójogszabályok javítása és egyszerűsítése. |
| --- | --- |

—

Az adójogszabályok javítása és egyszerűsítése.

| — | A nemzetközi adóügyi együttműködés megerősítése a jó adóügyi kormányzás erősítése céljából, ideértve az átláthatóság, az információcsere és a tisztességes adóverseny elveit. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi adóügyi együttműködés megerősítése a jó adóügyi kormányzás erősítése céljából, ideértve az átláthatóság, az információcsere és a tisztességes adóverseny elveit.

| — | Az adóhatóság kapacitásának javítása, különösen az adóellenőrzés és az auditok összpontosítottabb, kockázatalapú rendszere irányába való elmozdulás révén. |
| --- | --- |

—

Az adóhatóság kapacitásának javítása, különösen az adóellenőrzés és az auditok összpontosítottabb, kockázatalapú rendszere irányába való elmozdulás révén.

| — | Intézkedések meghozatala a jövedéki termékekkel kapcsolatos csalás és csempészet elleni fellépésre és küzdelemre irányuló politikák összehangolása céljából. |
| --- | --- |

—

Intézkedések meghozatala a jövedéki termékekkel kapcsolatos csalás és csempészet elleni fellépésre és küzdelemre irányuló politikák összehangolása céljából.

| — | Az uniós tagállamok adóhatóságaival való együttműködés fejlesztése, az adózás terén szerzett új tapasztalatok és trendek megosztása révén. |
| --- | --- |

—

Az uniós tagállamok adóhatóságaival való együttműködés fejlesztése, az adózás terén szerzett új tapasztalatok és trendek megosztása révén.

Statisztika

A felek együttműködnek a következő területeken:

Középtávú prioritások

| — | Az EU–Grúzia kétoldalú kereskedelmi adatok mérése során felmerülő statisztikai eltérések kezelése. |
| --- | --- |

—

Az EU–Grúzia kétoldalú kereskedelmi adatok mérése során felmerülő statisztikai eltérések kezelése.

| — | Statisztikák és adatok rendelkezésre állásának biztosítása a kutatók, az újságírók és a széles nyilvánosság számára. |
| --- | --- |

—

Statisztikák és adatok rendelkezésre állásának biztosítása a kutatók, az újságírók és a széles nyilvánosság számára.

| — | Felkészülés az uniós vívmányokhoz való közelítésre, elsősorban az alábbiak révén:






  — | Minőségi adatszolgáltatás bevezetése a legtöbb statisztikai felmérés tekintetében. |
| --- | --- | --- |

—

Felkészülés az uniós vívmányokhoz való közelítésre, elsősorban az alábbiak révén:

—

Minőségi adatszolgáltatás bevezetése a legtöbb statisztikai felmérés tekintetében.

| — | Az SNA 2008 bevezetésének lezárása. |
| --- | --- |

—

Az SNA 2008 bevezetésének lezárása.

| — | A vállalkozásstatisztikára vonatkozó módszertan összehangolása az uniós szabványokkal, továbbá a vállalkozásstatisztika jövőbeli adatszolgáltatási követelményeknek megfelelő előállítása, a vállalkozási statisztikák integrálására vonatkozó keretrendeletben (FRIBS) foglaltaknak megfelelően; az összehangolási folyamat felgyorsítása érdekében kívánatos az uniós országok által a FRIBS végrehajtása során szerzett tapasztalatok megosztása. |
| --- | --- |

—

A vállalkozásstatisztikára vonatkozó módszertan összehangolása az uniós szabványokkal, továbbá a vállalkozásstatisztika jövőbeli adatszolgáltatási követelményeknek megfelelő előállítása, a vállalkozási statisztikák integrálására vonatkozó keretrendeletben (FRIBS) foglaltaknak megfelelően; az összehangolási folyamat felgyorsítása érdekében kívánatos az uniós országok által a FRIBS végrehajtása során szerzett tapasztalatok megosztása.

Fogyasztóvédelmi politika

Az uniós vívmányok, valamint a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteiben említett nemzetközi jogi eszközök végrehajtására való felkészülés céljából a felek együttműködnek a következő területeken:

| — | Grúzia támogatása jogszabályainak a vonatkozó uniós jogszabályokhoz és a nemzetközi jogi eszközökhöz való fokozatos közelítése terén, a társulási megállapodás XXIX. mellékletében meghatározott időkereteken belül. |
| --- | --- |

—

Grúzia támogatása jogszabályainak a vonatkozó uniós jogszabályokhoz és a nemzetközi jogi eszközökhöz való fokozatos közelítése terén, a társulási megállapodás XXIX. mellékletében meghatározott időkereteken belül.

| — | A fogyasztóvédelem erősítése Grúziában, különösen a kormányzati tisztviselők és egyéb fogyasztóvédelmi érdekképviselők számára nyújtandó, az uniós jogszabályokhoz való közelítésről és a jogszabályok azt követő végrehajtásáról szóló képzések révén. |
| --- | --- |

—

A fogyasztóvédelem erősítése Grúziában, különösen a kormányzati tisztviselők és egyéb fogyasztóvédelmi érdekképviselők számára nyújtandó, az uniós jogszabályokhoz való közelítésről és a jogszabályok azt követő végrehajtásáról szóló képzések révén.

Társasági jog, számvitel és pénzügyi ellenőrzés, vállalatirányítás

A felek együttműködnek Grúzia jogszabályainak az uniós vívmányokhoz és a társulási megállapodás vonatkozó mellékletében említett nemzetközi jogi eszközökhöz való közelítésének előkészítésében, valamint különösen Grúzia arra irányuló erőfeszítéseivel kapcsolatban, hogy jobban kihasználja a rendszeres párbeszédet az együttműködés elmélyítése és a megteendő lépések megvitatása céljából.

Rövid távú prioritások

| — | Azoknak a területeknek a meghatározása, amelyeken az EU további képzést és kapacitásépítést biztosíthat. |
| --- | --- |

—

Azoknak a területeknek a meghatározása, amelyeken az EU további képzést és kapacitásépítést biztosíthat.

Középtávú prioritások

| — | Az érintett állami intézmények igazgatási kapacitásának fejlesztése. |
| --- | --- |

—

Az érintett állami intézmények igazgatási kapacitásának fejlesztése.

| — | Társasági törvény és egyéb releváns törvények kidolgozása az uniós vívmányokkal összhangban. |
| --- | --- |

—

Társasági törvény és egyéb releváns törvények kidolgozása az uniós vívmányokkal összhangban.

| — | Az új társasági törvényben előírt, az információk kötelező közzétételére vonatkozó szabályok végrehajtásának biztosítása. |
| --- | --- |

—

Az új társasági törvényben előírt, az információk kötelező közzétételére vonatkozó szabályok végrehajtásának biztosítása.

| — | A nemzetközi könyvvizsgálati standardok bevezetése nemzeti szinten, és azok valamennyi bejegyzett vállalkozás általi alkalmazásának előmozdítása nemzeti szinten. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi könyvvizsgálati standardok bevezetése nemzeti szinten, és azok valamennyi bejegyzett vállalkozás általi alkalmazásának előmozdítása nemzeti szinten.

| — | Aktuális, releváns és pontos információk szolgáltatása a jelenleg hatályos grúziai jogszabályok helyzetéről, változásairól és uniós vívmányoknak való megfeleléséről, továbbá előzetes információcsere az uniós vívmányokhoz való közelítéshez szükséges intézményfejlesztésre és kapacitásépítésre vonatkozóan. (NB: ezzel összefüggésben a kormány elfogadta a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat reformjáról szóló cselekvési tervet. Az egyik kézzelfogható eredmény a számvitelről, a beszámolásról és a könyvvizsgálatról szóló, 2016. június 8-án hatályba lépett törvény). |
| --- | --- |

—

Aktuális, releváns és pontos információk szolgáltatása a jelenleg hatályos grúziai jogszabályok helyzetéről, változásairól és uniós vívmányoknak való megfeleléséről, továbbá előzetes információcsere az uniós vívmányokhoz való közelítéshez szükséges intézményfejlesztésre és kapacitásépítésre vonatkozóan. (NB: ezzel összefüggésben a kormány elfogadta a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat reformjáról szóló cselekvési tervet. Az egyik kézzelfogható eredmény a számvitelről, a beszámolásról és a könyvvizsgálatról szóló, 2016. június 8-án hatályba lépett törvény).

Pénzügyi szolgáltatások

Az együttműködés célja Grúzia felkészítése a pénzügyi és felügyeleti keretének modernizálására, referenciaként felhasználva a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteiben felsorolt uniós jogszabályokat és nemzetközi jogi eszközöket a Grúzia helyzetének megfelelő szabályok kidolgozásához. Ez az együttműködés a következő intézkedéseket fogja át és a következő célkitűzések megvalósításához járul hozzá:

Rövid távú prioritások

| — | Azoknak a területeknek a meghatározása, amelyeken képzést és kapacitásépítést kell biztosítani. |
| --- | --- |

—

Azoknak a területeknek a meghatározása, amelyeken képzést és kapacitásépítést kell biztosítani.

| — | Kapcsolattartás és információcsere az EU pénzügyi felügyelőivel a társulási megállapodásnak megfelelően. |
| --- | --- |

—

Kapcsolattartás és információcsere az EU pénzügyi felügyelőivel a társulási megállapodásnak megfelelően.

| — | Aktuális, releváns és pontos információk szolgáltatása a jelenleg hatályos grúziai jogszabályok helyzetéről és változásairól. |
| --- | --- |

—

Aktuális, releváns és pontos információk szolgáltatása a jelenleg hatályos grúziai jogszabályok helyzetéről és változásairól.

Középtávú prioritások

| — | A nemzetközileg elfogadott szabályozási standardoknak megfelelő új szabályozási és felügyeleti keret létrehozása, az új felügyeleti megközelítést és eszközöket is beleértve. |
| --- | --- |

—

A nemzetközileg elfogadott szabályozási standardoknak megfelelő új szabályozási és felügyeleti keret létrehozása, az új felügyeleti megközelítést és eszközöket is beleértve.

| — | A felügyeleti hatóságok igazgatási kapacitásának javítása. |
| --- | --- |

—

A felügyeleti hatóságok igazgatási kapacitásának javítása.

| — | Az együttműködés folytatása a Pénzügyi Akció Munkacsoporttal (FATF), az Európa Tanáccsal, a pénzmosás elleni intézkedések értékelését vizsgáló szakértői bizottsággal (MONEYVAL), valamint az uniós tagállamok érintett hatóságaival, továbbá Grúzia és az uniós tagállamok pénzügyi hírszerző hatóságai közötti egyetértési megállapodások aláírása. |
| --- | --- |

—

Az együttműködés folytatása a Pénzügyi Akció Munkacsoporttal (FATF), az Európa Tanáccsal, a pénzmosás elleni intézkedések értékelését vizsgáló szakértői bizottsággal (MONEYVAL), valamint az uniós tagállamok érintett hatóságaival, továbbá Grúzia és az uniós tagállamok pénzügyi hírszerző hatóságai közötti egyetértési megállapodások aláírása.

Ipar- és vállalkozáspolitika, bányászat

A felek együttműködnek az üzleti és a szabályozási környezet javítása érdekében, különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások tekintetében, a következők révén:

Rövid távú prioritások

| — | A grúz kkv-stratégia és a kapcsolódó, 2016–2017-es cselekvési terv végrehajtása. |
| --- | --- |

—

A grúz kkv-stratégia és a kapcsolódó, 2016–2017-es cselekvési terv végrehajtása.

Középtávú prioritások

| — | Az országspecifikus ütemterv, valamint az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBA) értékelése keretében tett ajánlások lehető legteljesebb körű végrehajtása. |
| --- | --- |

—

Az országspecifikus ütemterv, valamint az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBA) értékelése keretében tett ajánlások lehető legteljesebb körű végrehajtása.

| — | A kkv-k fejlesztésének összekapcsolása a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás által létrehozott lehetőségekkel, ideértve az üzleti (támogatási) hálózatokat (például Enterprise Europe Network) és a klasztereket. |
| --- | --- |

—

A kkv-k fejlesztésének összekapcsolása a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás által létrehozott lehetőségekkel, ideértve az üzleti (támogatási) hálózatokat (például Enterprise Europe Network) és a klasztereket.

| — | A vállalkozói és kkv-szövetségek (és az ágazati szövetségek) szerepének erősítése a köz- és a magánszféra közötti párbeszéd javítása érdekében. |
| --- | --- |

—

A vállalkozói és kkv-szövetségek (és az ágazati szövetségek) szerepének erősítése a köz- és a magánszféra közötti párbeszéd javítása érdekében.

| — | A grúziai induló vállalkozások uniós és grúziai piacokra való belépési lehetőségeinek bővítése. |
| --- | --- |

—

A grúziai induló vállalkozások uniós és grúziai piacokra való belépési lehetőségeinek bővítése.

Az e célra létrehozott albizottságon keresztül a felek információt cserélnek egymással a bányászatról és a fémiparról, hogy jobban megértsék a grúz és az uniós politikákat, ideértve az EU nyersanyag-politikai kezdeményezését, a Horizont 2020 kutatási programot, valamint a nyersanyagokra vonatkozó európai innovációs partnerséget.

Turizmus

Az erre a célra létrehozott albizottságon keresztül a felek információkat cserélnek egymással a turizmus fejlődéséről Grúziában és az EU-ban, többek között a vonatkozó eseményekről és a bevált gyakorlatokról, és támogatják Grúziát a 2015-ben elfogadott grúz turisztikai stratégia végrehajtásában.

Foglalkoztatás, szociálpolitika és esélyegyenlőség

A felek együttműködnek az alábbiak érdekében:

Rövid távú prioritások

| — | Az uniós vívmányokhoz való közelítés és azok végrehajtásának előkészítése a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, a munkajog és a munkakörülmények, a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség területén a megállapodás vonatkozó mellékleteiben foglaltaknak megfelelően, továbbá megfelelő végrehajtási és felügyeleti rendszer létrehozása az uniós megközelítésekkel összhangban (elsőként a munkahelyi egészség és biztonság területén), valamint a szociális partnerek kapacitásának építése (például képzések az EU egészségvédelmi és biztonsági jogszabályairól és normáiról, továbbá az EU munkajogi jogszabályairól és normáiról). |
| --- | --- |

—

Az uniós vívmányokhoz való közelítés és azok végrehajtásának előkészítése a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, a munkajog és a munkakörülmények, a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség területén a megállapodás vonatkozó mellékleteiben foglaltaknak megfelelően, továbbá megfelelő végrehajtási és felügyeleti rendszer létrehozása az uniós megközelítésekkel összhangban (elsőként a munkahelyi egészség és biztonság területén), valamint a szociális partnerek kapacitásának építése (például képzések az EU egészségvédelmi és biztonsági jogszabályairól és normáiról, továbbá az EU munkajogi jogszabályairól és normáiról).

| — | Az állami foglalkoztatási szolgálatok új szolgáltatási modellje folyamatban lévő végrehajtásának nyomon követése. |
| --- | --- |

—

Az állami foglalkoztatási szolgálatok új szolgáltatási modellje folyamatban lévő végrehajtásának nyomon követése.

| — | A hatékony munkaügyi felügyeleti rendszer létrehozásához szükséges jogi keret kiegészítése. |
| --- | --- |

—

A hatékony munkaügyi felügyeleti rendszer létrehozásához szükséges jogi keret kiegészítése.

| — | A szociális szolgálatok és a Munkaügyi, Egészségügyi és Szociális Minisztérium kapacitásainak javítása az esélyegyenlőségre épülő foglalkoztatási és szociálpolitikák kidolgozásáért és végrehajtásáért felelős hatóságok kapacitásainak erősítése céljából. |
| --- | --- |

—

A szociális szolgálatok és a Munkaügyi, Egészségügyi és Szociális Minisztérium kapacitásainak javítása az esélyegyenlőségre épülő foglalkoztatási és szociálpolitikák kidolgozásáért és végrehajtásáért felelős hatóságok kapacitásainak erősítése céljából.

Középtávú prioritások

| — | Az újonnan meghatározott, megfelelő kapacitásokkal rendelkező, az európai állami foglalkoztatási szolgálatok követelményeinek megfelelő állami foglalkoztatási szolgálatok bevezetése. |
| --- | --- |

—

Az újonnan meghatározott, megfelelő kapacitásokkal rendelkező, az európai állami foglalkoztatási szolgálatok követelményeinek megfelelő állami foglalkoztatási szolgálatok bevezetése.

| — | Az ILO normáinak megfelelő, hatékony munkaügyi felügyeleti rendszer létrehozásának folytatása a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, valamint a munkajog területére vonatkozó közigazgatási és végrehajtási kapacitások erősítése céljából, továbbá az érintett igazságügyi szervek erősítése. |
| --- | --- |

—

Az ILO normáinak megfelelő, hatékony munkaügyi felügyeleti rendszer létrehozásának folytatása a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, valamint a munkajog területére vonatkozó közigazgatási és végrehajtási kapacitások erősítése céljából, továbbá az érintett igazságügyi szervek erősítése.

| — | A foglalkoztatásra vonatkozó stratégiai megközelítés kidolgozása az alábbiak céljából: a tisztességes munkakörülményeket biztosító több és jobb munkahely, a készségek és a munkalehetőségek munkaerő-piaci megfeleltetésének javítása, valamint az aktív munkaerőpiaci intézkedések és a hatékony foglalkoztatási szolgálatok előmozdítása, különös tekintettel a fiatalokra. |
| --- | --- |

—

A foglalkoztatásra vonatkozó stratégiai megközelítés kidolgozása az alábbiak céljából: a tisztességes munkakörülményeket biztosító több és jobb munkahely, a készségek és a munkalehetőségek munkaerő-piaci megfeleltetésének javítása, valamint az aktív munkaerőpiaci intézkedések és a hatékony foglalkoztatási szolgálatok előmozdítása, különös tekintettel a fiatalokra.

| — | Jól működő szociális párbeszéd biztosítása a hatékonyan működő Szociális Partnerségi Hármas Bizottságon keresztül, továbbá a szociális partnerek kapacitásainak bővítése. |
| --- | --- |

—

Jól működő szociális párbeszéd biztosítása a hatékonyan működő Szociális Partnerségi Hármas Bizottságon keresztül, továbbá a szociális partnerek kapacitásainak bővítése.

Együttműködés a digitális gazdaság és társadalom területén

A felek együttműködnek annak érdekében, hogy segítsék Grúziát a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteiben említett uniós vívmányok végrehajtására való felkészülésben és az alábbi területeken:

Középtávú prioritások

| — | Erőfeszítések az elektronikus hírközlés területére vonatkozó jogszabályok uniós vívmányokhoz való közelítése érdekében. |
| --- | --- |

—

Erőfeszítések az elektronikus hírközlés területére vonatkozó jogszabályok uniós vívmányokhoz való közelítése érdekében.

| — | A nemzeti szabályozó függetlenségének és igazgatási kapacitásának erősítését szolgáló tevékenységek a hírközlés területén annak biztosítására, hogy képes legyen megfelelő szabályozó intézkedések meghozatalára és saját határozatainak és valamennyi alkalmazandó rendeletnek az érvényesítésére, valamint a piacokon a tisztességes verseny garantálására. |
| --- | --- |

—

A nemzeti szabályozó függetlenségének és igazgatási kapacitásának erősítését szolgáló tevékenységek a hírközlés területén annak biztosítására, hogy képes legyen megfelelő szabályozó intézkedések meghozatalára és saját határozatainak és valamennyi alkalmazandó rendeletnek az érvényesítésére, valamint a piacokon a tisztességes verseny garantálására.

| — | Az ágazat erősítése a digitális tartalmak egységes piacának megvalósításával kapcsolatos információk és tapasztalatok cseréje révén. |
| --- | --- |

—

Az ágazat erősítése a digitális tartalmak egységes piacának megvalósításával kapcsolatos információk és tapasztalatok cseréje révén.

| — | A kulcsfontosságú kritikus infrastruktúrát igénybe vevő ágazatok és a közszektorbeli szervezetek kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességének növelése a vonatkozó uniós tapasztalatok alapján, az uniós normákkal összhangban. |
| --- | --- |

—

A kulcsfontosságú kritikus infrastruktúrát igénybe vevő ágazatok és a közszektorbeli szervezetek kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességének növelése a vonatkozó uniós tapasztalatok alapján, az uniós normákkal összhangban.

Halászati és tengerpolitika

A felek együttműködnek a következő területeken:

Rövid távú prioritások

| — | Integrált tengerügyi megközelítés előmozdítása, különösen ágazatokat átfogó, a tengeri területet érintő kezdeményezések fejlesztéséhez való hozzájárulás útján a tengeri ügyekkel foglalkozó, az érintett minisztériumokból és szolgálatokból álló munkacsoport létrehozásával, valamint a közös érdeklődésre számot tartó területek azonosításával, továbbá a fekete-tengeri régió parti államaival és a tengeri ügyekben érdekeltekkel folytatott aktív együttműködés révén, az uniós integrált tengerpolitika összefüggésében. |
| --- | --- |

—

Integrált tengerügyi megközelítés előmozdítása, különösen ágazatokat átfogó, a tengeri területet érintő kezdeményezések fejlesztéséhez való hozzájárulás útján a tengeri ügyekkel foglalkozó, az érintett minisztériumokból és szolgálatokból álló munkacsoport létrehozásával, valamint a közös érdeklődésre számot tartó területek azonosításával, továbbá a fekete-tengeri régió parti államaival és a tengeri ügyekben érdekeltekkel folytatott aktív együttműködés révén, az uniós integrált tengerpolitika összefüggésében.

Középtávú prioritások

| — | A halászati tevékenységek és a halászati termékek kereskedelme figyelemmel kísérésének és ellenőrzésének, valamint a halászati termékek nyomon követhetőségének javítása és megerősítése, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni hatékony küzdelem érdekében. |
| --- | --- |

—

A halászati tevékenységek és a halászati termékek kereskedelme figyelemmel kísérésének és ellenőrzésének, valamint a halászati termékek nyomon követhetőségének javítása és megerősítése, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni hatékony küzdelem érdekében.

| — | A fekete-tengeri halászat fenntarthatóvá tételéhez szükséges lépések megtétele, a kétoldalú és a multilaterális kereteken belül a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítése alapján. |
| --- | --- |

—

A fekete-tengeri halászat fenntarthatóvá tételéhez szükséges lépések megtétele, a kétoldalú és a multilaterális kereteken belül a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítése alapján.

| — | A tudományos és műszaki együttműködés erősítése a halászat monitoringját, valamint a tengeri erőforrások és a tengeri környezet állapotának értékelését szolgáló kapacitások biztosítása céljából. |
| --- | --- |

—

A tudományos és műszaki együttműködés erősítése a halászat monitoringját, valamint a tengeri erőforrások és a tengeri környezet állapotának értékelését szolgáló kapacitások biztosítása céljából.

Közegészségügy

A felek együttműködnek a következő területeken:

| — | Grúzia támogatása a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteiben említett uniós egészségügyi vívmányok végrehajtására való felkészülése során, különös tekintettel a vérellátás biztonságára, a dohányzás visszaszorítására, az emberi eredetű anyagok (vér, szövetek, szervek, sejtek) minőségére és biztonságára és a fertőző betegségekre, Grúziának a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezmény és a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok szerinti nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően is. |
| --- | --- |

—

Grúzia támogatása a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteiben említett uniós egészségügyi vívmányok végrehajtására való felkészülése során, különös tekintettel a vérellátás biztonságára, a dohányzás visszaszorítására, az emberi eredetű anyagok (vér, szövetek, szervek, sejtek) minőségére és biztonságára és a fertőző betegségekre, Grúziának a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezmény és a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok szerinti nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően is.

| — | Az általános egészségügyi ellátási program hatókörének bővítése és a betegek által fizetendő saját hozzájárulások csökkentése. A kormány egyik fő prioritásának tekinti ezt a kérdést, amit többek között az egészségügyre elkülönített közkiadások növelése és az egészségügyi ágazat erősítését célzó átfogó reformok is tükröznek. |
| --- | --- |

—

Az általános egészségügyi ellátási program hatókörének bővítése és a betegek által fizetendő saját hozzájárulások csökkentése. A kormány egyik fő prioritásának tekinti ezt a kérdést, amit többek között az egészségügyre elkülönített közkiadások növelése és az egészségügyi ágazat erősítését célzó átfogó reformok is tükröznek.

| — | Az alapellátás minőségének és elérhetőségének javítása a betegségek megelőzése és az életminőség javítása céljával. |
| --- | --- |

—

Az alapellátás minőségének és elérhetőségének javítása a betegségek megelőzése és az életminőség javítása céljával.

| — | A – túlnyomórészt magánkézben lévő – egészségügyi intézményeknek és elszámoltathatóságuknak a megerősítése a következők révén: minőségi mutatók kidolgozása, értékalapú beszerzés és más minőségbiztosítási eljárások, ideértve az egészségügyi intézmények akkreditációjának nemzetközi akkreditáló szervezetek általi elismerését. |
| --- | --- |

—

A – túlnyomórészt magánkézben lévő – egészségügyi intézményeknek és elszámoltathatóságuknak a megerősítése a következők révén: minőségi mutatók kidolgozása, értékalapú beszerzés és más minőségbiztosítási eljárások, ideértve az egészségügyi intézmények akkreditációjának nemzetközi akkreditáló szervezetek általi elismerését.

| — | A több ágazatot átfogó nemzeti fellépés erősítése az antimikrobiális rezisztencia ellen, többek között a felügyelet erősítése, az antimikrobiális szerek körültekintő alkalmazása és az egészségügyi ellátást biztosító létesítményekben folytatott infekciókontroll révén. |
| --- | --- |

—

A több ágazatot átfogó nemzeti fellépés erősítése az antimikrobiális rezisztencia ellen, többek között a felügyelet erősítése, az antimikrobiális szerek körültekintő alkalmazása és az egészségügyi ellátást biztosító létesítményekben folytatott infekciókontroll révén.

2.7   Összeköttetés, energiahatékonyság, környezet, éghajlat-politika és polgári védelem

Közlekedés

A felek együttműködnek annak érdekében, hogy segítsék Grúziát a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteiben említett valamennyi közlekedési módra vonatkozó uniós vívmányok végrehajtásának folytatásában, az alábbiak céljából:

Középtávú prioritások

| — | A légi közlekedésre vonatkozó uniós vívmányok végrehajtása az EU és Grúzia közötti közös légiközlekedési megállapodás előnyeinek teljes mértékű kihasználása érdekében. |
| --- | --- |

—

A légi közlekedésre vonatkozó uniós vívmányok végrehajtása az EU és Grúzia közötti közös légiközlekedési megállapodás előnyeinek teljes mértékű kihasználása érdekében.

| — | A valamennyi közlekedési mód (légi, közúti, tengeri, vasúti) biztonságát javító tevékenységek. |
| --- | --- |

—

A valamennyi közlekedési mód (légi, közúti, tengeri, vasúti) biztonságát javító tevékenységek.

| — | Az infrastruktúra fejlesztése, mindenekelőtt a kiterjesztett TEN-T törzshálózat fejlesztését szolgáló további projektek előkészítésének és megvalósításának megkezdése révén, a TEN-T-vel foglalkozó, 2016-ban Rotterdamban megrendezett miniszteri találkozón elfogadottaknak megfelelően. |
| --- | --- |

—

Az infrastruktúra fejlesztése, mindenekelőtt a kiterjesztett TEN-T törzshálózat fejlesztését szolgáló további projektek előkészítésének és megvalósításának megkezdése révén, a TEN-T-vel foglalkozó, 2016-ban Rotterdamban megrendezett miniszteri találkozón elfogadottaknak megfelelően.

Energiaügyi együttműködés

A felek együttműködnek a következő célok érdekében:

Rövid távú prioritások

| — | Grúziának az Energiaközösségről szóló szerződéshez szerződő félként való hivatalos csatlakozásának lezárása a társulási megállapodásnak megfelelően. |
| --- | --- |

—

Grúziának az Energiaközösségről szóló szerződéshez szerződő félként való hivatalos csatlakozásának lezárása a társulási megállapodásnak megfelelően.

| — | Az Energiaközösségről szóló szerződéshez való csatlakozásról szóló jegyzőkönyvben és a társulási megállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelően a következő területeket szabályozó releváns jogszabályok végrehajtása: villamos energia, megújuló energia, energiahatékonyság, kőolaj, földgáz, energiastatisztikák, energiabefolyásolt környezet és szénhidrogének kutatása. |
| --- | --- |

—

Az Energiaközösségről szóló szerződéshez való csatlakozásról szóló jegyzőkönyvben és a társulási megállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelően a következő területeket szabályozó releváns jogszabályok végrehajtása: villamos energia, megújuló energia, energiahatékonyság, kőolaj, földgáz, energiastatisztikák, energiabefolyásolt környezet és szénhidrogének kutatása.

Középtávú prioritások

| — | Előrelépés Grúzia energiapiacának az EU energiapiacával való integrációja felé, továbbá Grúzia energiabiztonsági és szabályozási konvergenciájának erősítése a releváns uniós jogszabályok, így a Grúziára alkalmazandó, kapcsolódó másodlagos jogszabályok további végrehajtása révén, a társulási megállapodásban és az Energiaközösségről szóló szerződésben tett vállalásoknak, és a Grúzia által az e keretekben elfogadott határidőknek megfelelően. |
| --- | --- |

—

Előrelépés Grúzia energiapiacának az EU energiapiacával való integrációja felé, továbbá Grúzia energiabiztonsági és szabályozási konvergenciájának erősítése a releváns uniós jogszabályok, így a Grúziára alkalmazandó, kapcsolódó másodlagos jogszabályok további végrehajtása révén, a társulási megállapodásban és az Energiaközösségről szóló szerződésben tett vállalásoknak, és a Grúzia által az e keretekben elfogadott határidőknek megfelelően.

| — | Együttműködés a fenntartható energetikai fejlesztéseket szolgáló nemzetközi támogatások, például a nemzetközi éghajlat-változási alapokból és más pénzügyi eszközökből származó források vonzása érdekében. |
| --- | --- |

—

Együttműködés a fenntartható energetikai fejlesztéseket szolgáló nemzetközi támogatások, például a nemzetközi éghajlat-változási alapokból és más pénzügyi eszközökből származó források vonzása érdekében.

| — | Grúzia energiaellátó infrastruktúrahálózatának és az energiahálózatok összeköttetéseinek megerősítése, különösen:






  — | a villamos energia tekintetében a határokon átnyúló kereskedelem és a szomszédos országokkal fennálló összeköttetések javítása, valamint Grúzia átviteli hálózatának megerősítése; |
| --- | --- | --- |

—

Grúzia energiaellátó infrastruktúrahálózatának és az energiahálózatok összeköttetéseinek megerősítése, különösen:

—

a villamos energia tekintetében a határokon átnyúló kereskedelem és a szomszédos országokkal fennálló összeköttetések javítása, valamint Grúzia átviteli hálózatának megerősítése;

| — | a földgáz tekintetében a fő földgázvezetékek kiterjesztése, ideértve a dél-kaukázusi földgázvezeték Grúzia területére való kiterjesztésének elősegítését, valamint egyéb regionális jelentőségű földgáz- és kőolajtranzit-projektek támogatása/előmozdítása a Kaszpi-tengeri energiaforrások nyugati piacokra történő szállításának biztosítása érdekében, továbbá Grúzia energiabiztonságának fokozása érdekében a föld alatti gáztároló kapacitások fejlesztésének elősegítése. |
| --- | --- |

—

a földgáz tekintetében a fő földgázvezetékek kiterjesztése, ideértve a dél-kaukázusi földgázvezeték Grúzia területére való kiterjesztésének elősegítését, valamint egyéb regionális jelentőségű földgáz- és kőolajtranzit-projektek támogatása/előmozdítása a Kaszpi-tengeri energiaforrások nyugati piacokra történő szállításának biztosítása érdekében, továbbá Grúzia energiabiztonságának fokozása érdekében a föld alatti gáztároló kapacitások fejlesztésének elősegítése.

Környezetvédelem

A felek együttműködnek a következő célok érdekében:

Rövid távú prioritások

| — | Grúziában a környezeti irányítás javítása a környezeti hatásvizsgálatról, a stratégiai környezeti vizsgálatról és a környezeti felelősségről szóló új jogszabály elfogadása és végrehajtása révén, valamint a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférés és a nyilvánosság döntéshozatalban való, valamennyi érdekelt bevonása révén történő részvételének biztosítása, a környezeti kérdések egyéb szakpolitikai területekbe való integrálása, továbbá a környezeti információk megosztásának javítása révén, a közös környezeti információs rendszer (SEIS) elveinek megfelelően. |
| --- | --- |

—

Grúziában a környezeti irányítás javítása a környezeti hatásvizsgálatról, a stratégiai környezeti vizsgálatról és a környezeti felelősségről szóló új jogszabály elfogadása és végrehajtása révén, valamint a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférés és a nyilvánosság döntéshozatalban való, valamennyi érdekelt bevonása révén történő részvételének biztosítása, a környezeti kérdések egyéb szakpolitikai területekbe való integrálása, továbbá a környezeti információk megosztásának javítása révén, a közös környezeti információs rendszer (SEIS) elveinek megfelelően.

| — | Grúzia harmadik nemzeti környezetvédelmi cselekvési programjának (2017–2021) elfogadása. |
| --- | --- |

—

Grúzia harmadik nemzeti környezetvédelmi cselekvési programjának (2017–2021) elfogadása.

| — | A nemzeti radioaktívhulladék-kezelési stratégia végrehajtásának megkezdése. |
| --- | --- |

—

A nemzeti radioaktívhulladék-kezelési stratégia végrehajtásának megkezdése.

Középtávú prioritások

| — | Grúzia harmadik nemzeti környezetvédelmi cselekvési programjának (2017–2021) végrehajtása az abban meghatározott időkereten belül. |
| --- | --- |

—

Grúzia harmadik nemzeti környezetvédelmi cselekvési programjának (2017–2021) végrehajtása az abban meghatározott időkereten belül.

| — | A nemzeti radioaktívhulladék-kezelési stratégia, illetve a 2016–2020-as cselekvési tervben előirányzott intézkedések végrehajtása. |
| --- | --- |

—

A nemzeti radioaktívhulladék-kezelési stratégia, illetve a 2016–2020-as cselekvési tervben előirányzott intézkedések végrehajtása.

| — | A grúziai jogszabályok további közelítése az uniós vívmányokhoz, továbbá az uniós irányelvekben és rendeletekben foglalt rendelkezések végrehajtása a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteiben előirányzottaknak megfelelően. |
| --- | --- |

—

A grúziai jogszabályok további közelítése az uniós vívmányokhoz, továbbá az uniós irányelvekben és rendeletekben foglalt rendelkezések végrehajtása a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteiben előirányzottaknak megfelelően.

| — | Ütemterv kidolgozása az olyan multilaterális környezetvédelmi megállapodások megerősítéséhez és végrehajtásához, mint például a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló ENSZ–EGB-egyezmény és az ipari balesetek országhatárokon túli hatásairól szóló ENSZ–EGB-egyezmény. Csatlakozás az Espooi Egyezményhez, valamint annak a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyvéhez. |
| --- | --- |

—

Ütemterv kidolgozása az olyan multilaterális környezetvédelmi megállapodások megerősítéséhez és végrehajtásához, mint például a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló ENSZ–EGB-egyezmény és az ipari balesetek országhatárokon túli hatásairól szóló ENSZ–EGB-egyezmény. Csatlakozás az Espooi Egyezményhez, valamint annak a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyvéhez.

Éghajlatváltozás

A felek együttműködnek a következő célok érdekében:

Rövid távú prioritások

| — | Grúzia alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátást támogató fejlesztési stratégiájának véglegesítése és elfogadása. |
| --- | --- |

—

Grúzia alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátást támogató fejlesztési stratégiájának véglegesítése és elfogadása.

| — | A Párizsi Megállapodás végrehajtásának megkezdése. |
| --- | --- |

—

A Párizsi Megállapodás végrehajtásának megkezdése.

Középtávú prioritások

| — | A grúziai jogszabályok közelítése a társulási megállapodásban foglalt uniós jogszabályokhoz és nemzetközi jogi eszközökhöz, a megállapodás vonatkozó mellékleteinek megfelelően. |
| --- | --- |

—

A grúziai jogszabályok közelítése a társulási megállapodásban foglalt uniós jogszabályokhoz és nemzetközi jogi eszközökhöz, a megállapodás vonatkozó mellékleteinek megfelelően.

| — | A nemzeti vállalásra vonatkozó aktualizált dokumentum kidolgozása. |
| --- | --- |

—

A nemzeti vállalásra vonatkozó aktualizált dokumentum kidolgozása.

| — | Az éghajlat-politikai szempontok általános érvényesítése az ágazati politikákban és intézkedésekben, továbbá a különböző hatóságok kapacitásainak erősítése az éghajlat-politika ágazatokat átfogó végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

—

Az éghajlat-politikai szempontok általános érvényesítése az ágazati politikákban és intézkedésekben, továbbá a különböző hatóságok kapacitásainak erősítése az éghajlat-politika ágazatokat átfogó végrehajtása érdekében.

| — | Grúzia éghajlat-politikára vonatkozó átláthatósági keretének javítása, elsősorban az éghajlat-politikák, az intézkedések és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nyomon követését és az azokról való jelentéstételt szolgáló megbízható nemzeti rendszeren keresztül. |
| --- | --- |

—

Grúzia éghajlat-politikára vonatkozó átláthatósági keretének javítása, elsősorban az éghajlat-politikák, az intézkedések és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nyomon követését és az azokról való jelentéstételt szolgáló megbízható nemzeti rendszeren keresztül.

| — | Grúzia század közepére meghatározott, hosszú távon alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó fejlesztési stratégiájának kidolgozása. |
| --- | --- |

—

Grúzia század közepére meghatározott, hosszú távon alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó fejlesztési stratégiájának kidolgozása.

Polgári védelem

A felek együttműködnek a katasztrófamegelőzés, -készültség és -reagálás megerősítése érdekében, többek között a következők révén:

Rövid távú prioritások

| — | A Grúzia kockázati profiljával, jogszabályi és szervezeti keretével kapcsolatos együttműködés legmegfelelőbb elemei meghatározási módjainak feltérképezése, például kétoldalú igazgatási megállapodások vagy szándéknyilatkozatok révén. |
| --- | --- |

—

A Grúzia kockázati profiljával, jogszabályi és szervezeti keretével kapcsolatos együttműködés legmegfelelőbb elemei meghatározási módjainak feltérképezése, például kétoldalú igazgatási megállapodások vagy szándéknyilatkozatok révén.

| — | Előrelépés az országos katasztrófakockázat-értékelés és -feltérképezés fejlesztése terén, valamint szükség esetén az elektronikus regionális kockázati atlasz kidolgozásának támogatása és az atlasz hatékony nemzeti és regionális szintű alkalmazásának biztosítása. |
| --- | --- |

—

Előrelépés az országos katasztrófakockázat-értékelés és -feltérképezés fejlesztése terén, valamint szükség esetén az elektronikus regionális kockázati atlasz kidolgozásának támogatása és az atlasz hatékony nemzeti és regionális szintű alkalmazásának biztosítása.

Középtávú prioritások

| — | Hatékony, napi 24 órás, megszakítás nélküli kommunikáció biztosítása, beleértve az EU-t és Grúziát, valamint az olyan harmadik országokat érintő súlyos veszélyhelyzetekre vonatkozó korai figyelmeztetések és információk cseréjét, ahol a felek katasztrófareagálásban vesznek részt. |
| --- | --- |

—

Hatékony, napi 24 órás, megszakítás nélküli kommunikáció biztosítása, beleértve az EU-t és Grúziát, valamint az olyan harmadik országokat érintő súlyos veszélyhelyzetekre vonatkozó korai figyelmeztetések és információk cseréjét, ahol a felek katasztrófareagálásban vesznek részt.

| — | Megfelelő esetben és a kellő erőforrások rendelkezésre állása esetén a kölcsönös segítségnyújtás elősegítése nagyobb veszélyhelyzetek esetében. |
| --- | --- |

—

Megfelelő esetben és a kellő erőforrások rendelkezésre állása esetén a kölcsönös segítségnyújtás elősegítése nagyobb veszélyhelyzetek esetében.

| — | A fogadó ország nyújtotta támogatásra vonatkozó uniós iránymutatások elfogadásának és végrehajtásának előmozdítása. |
| --- | --- |

—

A fogadó ország nyújtotta támogatásra vonatkozó uniós iránymutatások elfogadásának és végrehajtásának előmozdítása.

| — | A katasztrófakockázatokra vonatkozó tudásalap javítása az adatok hozzáférhetősége és összeegyeztethetősége terén folytatott együttműködés megerősítése révén. |
| --- | --- |

—

A katasztrófakockázatokra vonatkozó tudásalap javítása az adatok hozzáférhetősége és összeegyeztethetősége terén folytatott együttműködés megerősítése révén.

| — | Előrelépés az országos katasztrófakockázat-értékelés és -feltérképezés fejlesztése terén, valamint szükség esetén az elektronikus regionális kockázati atlasz kidolgozásának támogatása és az atlasz hatékony nemzeti szintű alkalmazásának biztosítása. |
| --- | --- |

—

Előrelépés az országos katasztrófakockázat-értékelés és -feltérképezés fejlesztése terén, valamint szükség esetén az elektronikus regionális kockázati atlasz kidolgozásának támogatása és az atlasz hatékony nemzeti szintű alkalmazásának biztosítása.

| — | A Copernicus Európai árvíz-előrejelző rendszer (EFAS) Grúziára való kiterjesztésének elindítása az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjával együttműködésben. |
| --- | --- |

—

A Copernicus Európai árvíz-előrejelző rendszer (EFAS) Grúziára való kiterjesztésének elindítása az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjával együttműködésben.

| — | Az ipari vagy „NATECH-” (természeti és technológiai) katasztrófák megelőzésének és az azok elleni készültségnek a javítása. |
| --- | --- |

—

Az ipari vagy „NATECH-” (természeti és technológiai) katasztrófák megelőzésének és az azok elleni készültségnek a javítása.

| — | A katasztrófamegelőzés, -készültség és -reagálás politikai vonatkozásaival kapcsolatos párbeszéd megkezdése, a bevált gyakorlatok cseréje, közös képzések, gyakorlatok, tanulmányi látogatások és műhelytalálkozók, valamint a valódi vészhelyzeti műveletek és a gyakorlatok során szerzett tanulságokat megvitató találkozók révén. |
| --- | --- |

—

A katasztrófamegelőzés, -készültség és -reagálás politikai vonatkozásaival kapcsolatos párbeszéd megkezdése, a bevált gyakorlatok cseréje, közös képzések, gyakorlatok, tanulmányi látogatások és műhelytalálkozók, valamint a valódi vészhelyzeti műveletek és a gyakorlatok során szerzett tanulságokat megvitató találkozók révén.

2.8   Mobilitás és az emberek közötti kapcsolatok

Együttműködés a kutatás, a technológiai fejlesztés és az innováció területén

A felek együttműködnek a következő területeken:

Rövid távú prioritások

| — | Jövőkép és stratégia kidolgozása Grúzia tudományos, technológiai és innovációs (TTI) rendszere számára (Grúzia oktatási és tudományos ágazatra vonatkozó átfogó stratégiájának részeként) az Európai Kutatási Térségen belül, a politikai döntéshozók, a tudományos és kutatási közösség, az üzleti élet és a civil társadalom vezetőinek bevonásával. |
| --- | --- |

—

Jövőkép és stratégia kidolgozása Grúzia tudományos, technológiai és innovációs (TTI) rendszere számára (Grúzia oktatási és tudományos ágazatra vonatkozó átfogó stratégiájának részeként) az Európai Kutatási Térségen belül, a politikai döntéshozók, a tudományos és kutatási közösség, az üzleti élet és a civil társadalom vezetőinek bevonásával.

| — | Az innovációs politika fejlesztésének és végrehajtásának támogatása, ideértve az innovációs szabályozási keretet és infrastruktúrát. |
| --- | --- |

—

Az innovációs politika fejlesztésének és végrehajtásának támogatása, ideértve az innovációs szabályozási keretet és infrastruktúrát.

Középtávú prioritások

| — | Grúzia Horizont 2020 programhoz való társulása előnyeinek maximalizálása. |
| --- | --- |

—

Grúzia Horizont 2020 programhoz való társulása előnyeinek maximalizálása.

| — | A Horizont 2020 programot kiegészítő Euratom kutatási és képzési program keretében történő részvétel előmozdítása, mindenekelőtt a nukleáris biztonság és a sugárvédelem területén, pályázati felhívások alapján. |
| --- | --- |

—

A Horizont 2020 programot kiegészítő Euratom kutatási és képzési program keretében történő részvétel előmozdítása, mindenekelőtt a nukleáris biztonság és a sugárvédelem területén, pályázati felhívások alapján.

| — | Az emberi, anyagi és intézményi erőforrások megerősítése a kutatási és innovációs kapacitások javítása érdekében. |
| --- | --- |

—

Az emberi, anyagi és intézményi erőforrások megerősítése a kutatási és innovációs kapacitások javítása érdekében.

Oktatás, képzés és ifjúság

A felek együttműködnek Grúzia oktatási, képzési és ifjúságpolitikai rendszerének átfogó modernizálása érdekében, különösen a következők révén:

Középtávú prioritások

| — | Olyan közös tevékenységek és csereprogramok, amelyek elősegítik Grúziának az európai felsőoktatási térségbe történő további integrációját az ország bolognai folyamatban való tagsága keretében, többek között független és fejlesztésorientált minőségbiztosítási rendszer erősítése, az érdekeltek és a civil társadalom reformfolyamatokban való aktív részvételének előmozdítása, továbbá az oktatás és a munkaerőpiac közötti, a pályakezdők foglalkoztathatóságának javítását célzó együttműködés erősítése révén. |
| --- | --- |

—

Olyan közös tevékenységek és csereprogramok, amelyek elősegítik Grúziának az európai felsőoktatási térségbe történő további integrációját az ország bolognai folyamatban való tagsága keretében, többek között független és fejlesztésorientált minőségbiztosítási rendszer erősítése, az érdekeltek és a civil társadalom reformfolyamatokban való aktív részvételének előmozdítása, továbbá az oktatás és a munkaerőpiac közötti, a pályakezdők foglalkoztathatóságának javítását célzó együttműködés erősítése révén.

| — | Az egyetemi együttműködés, a kapacitásépítés, valamint a felsőoktatási hallgatók és oktatók mobilitásának előmozdítása az Erasmus+ program, valamint a kutatói mobilitás, a karrierfejlesztés és a képzés támogatása a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések keretében. |
| --- | --- |

—

Az egyetemi együttműködés, a kapacitásépítés, valamint a felsőoktatási hallgatók és oktatók mobilitásának előmozdítása az Erasmus+ program, valamint a kutatói mobilitás, a karrierfejlesztés és a képzés támogatása a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések keretében.

| — | A szakképzésre vonatkozó stratégiai megközelítés előmozdítása annak érdekében, hogy Grúzia szakképzési rendszerét összhangba hozzák az EU szakképzési struktúráinak korszerűsítésével, amire a koppenhágai folyamat és annak eszközei keretében, továbbá az esélyegyenlőség elvének tiszteletben tartásával kerül sor. |
| --- | --- |

—

A szakképzésre vonatkozó stratégiai megközelítés előmozdítása annak érdekében, hogy Grúzia szakképzési rendszerét összhangba hozzák az EU szakképzési struktúráinak korszerűsítésével, amire a koppenhágai folyamat és annak eszközei keretében, továbbá az esélyegyenlőség elvének tiszteletben tartásával kerül sor.

| — | Az ifjúságpolitika stratégiai megközelítésének erősítése, továbbá a fiatalok és a fiatal munkavállalók iskolarendszeren kívüli oktatása terén a cserék és az együttműködés megerősítése a kultúrák közötti párbeszéd és a civil társadalom támogatásának eszközeként, többek között az Erasmus+ ifjúsági területe keretében. |
| --- | --- |

—

Az ifjúságpolitika stratégiai megközelítésének erősítése, továbbá a fiatalok és a fiatal munkavállalók iskolarendszeren kívüli oktatása terén a cserék és az együttműködés megerősítése a kultúrák közötti párbeszéd és a civil társadalom támogatásának eszközeként, többek között az Erasmus+ ifjúsági területe keretében.

| — | Az oktatáshoz való jog biztosítása valamennyi gyermek és fiatal számára, ideértve a sajátos nevelési igényűeket is, valamint előrelépés az inkluzív általános és középiskolai oktatás előmozdítása terén. |
| --- | --- |

—

Az oktatáshoz való jog biztosítása valamennyi gyermek és fiatal számára, ideértve a sajátos nevelési igényűeket is, valamint előrelépés az inkluzív általános és középiskolai oktatás előmozdítása terén.

Kulturális együttműködés

A felek:

| — | Előmozdítják a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. évi UNESCO-egyezmény végrehajtását. |
| --- | --- |

—

Előmozdítják a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. évi UNESCO-egyezmény végrehajtását.

| — | Együttműködnek Grúziában az inkluzív kultúrpolitika kialakítása, továbbá a kulturális és természeti örökség megőrzése és elismerése érdekében, a társadalmi-gazdasági fejlődés előmozdítása céljából. |
| --- | --- |

—

Együttműködnek Grúziában az inkluzív kultúrpolitika kialakítása, továbbá a kulturális és természeti örökség megőrzése és elismerése érdekében, a társadalmi-gazdasági fejlődés előmozdítása céljából.

| — | Előmozdítják a Grúziából származó kulturális szereplők és audiovizuális szolgáltatók uniós programokban – különösen a Kreatív Európa programban – való részvételét. |
| --- | --- |

—

Előmozdítják a Grúziából származó kulturális szereplők és audiovizuális szolgáltatók uniós programokban – különösen a Kreatív Európa programban – való részvételét.

Audiovizuális és médiaegyüttműködés

A felek együttműködnek annak érdekében, hogy segítsék Grúziát a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteiben említett uniós vívmányok végrehajtására való felkészülésben és az alábbi területeken:

Középtávú prioritások

| — | További erőfeszítések a tömegtájékoztatás függetlenségének és professzionalizmusának megerősítésére a vonatkozó európai normáknak megfelelően és az audiovizuális jogszabályok uniós vívmányokhoz való közelítése a társulási megállapodásban előirányzottakkal összhangban, többek között az audiovizuális politikával, a vonatkozó nemzetközi normákkal – így a rasszizmussal és az idegengyűlölettel szembeni együttműködéssel – kapcsolatos véleménycsere révén. |
| --- | --- |

—

További erőfeszítések a tömegtájékoztatás függetlenségének és professzionalizmusának megerősítésére a vonatkozó európai normáknak megfelelően és az audiovizuális jogszabályok uniós vívmányokhoz való közelítése a társulási megállapodásban előirányzottakkal összhangban, többek között az audiovizuális politikával, a vonatkozó nemzetközi normákkal – így a rasszizmussal és az idegengyűlölettel szembeni együttműködéssel – kapcsolatos véleménycsere révén.

| — | A tömegtájékoztatás szabadságával, sokszínűségével, a jó hírnév megsértése büntethetőségének megszüntetésével, az újságírók forrásainak védelmével és a médián belüli kulturális sokszínűséggel kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréje rendszeres párbeszéd révén. |
| --- | --- |

—

A tömegtájékoztatás szabadságával, sokszínűségével, a jó hírnév megsértése büntethetőségének megszüntetésével, az újságírók forrásainak védelmével és a médián belüli kulturális sokszínűséggel kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréje rendszeres párbeszéd révén.

| — | A médiaszabályozási hatóságok/szervek kapacitásának és függetlenségének megerősítése. |
| --- | --- |

—

A médiaszabályozási hatóságok/szervek kapacitásának és függetlenségének megerősítése.

Regionális fejlesztés és regionális szintű együttműködés

A felek együttműködnek a regionális fejlesztési szakpolitikák, továbbá az EU–Grúzia közötti, regionális politikáról szóló párbeszéd keretében Grúzia következő erőfeszítéseinek tekintetében:

Rövid távú prioritások

| — | Grúzia regionális fejlesztési programja (2015–2017) végrehajtásának sikeres befejezése, többek között hatékony intézményközi koordináció és többszintű irányítási mechanizmusok létrehozása révén. |
| --- | --- |

—

Grúzia regionális fejlesztési programja (2015–2017) végrehajtásának sikeres befejezése, többek között hatékony intézményközi koordináció és többszintű irányítási mechanizmusok létrehozása révén.

| — | Új többéves program kidolgozása, amely Grúzia valamennyi régiójának fenntartható növekedése céljából többek között az innováció és a kkv-k területére irányuló potenciális befektetéseket irányoz elő. |
| --- | --- |

—

Új többéves program kidolgozása, amely Grúzia valamennyi régiójának fenntartható növekedése céljából többek között az innováció és a kkv-k területére irányuló potenciális befektetéseket irányoz elő.

Középtávú prioritások

| — | További támogatás a hatóságok részére a többszintű kormányzás erősítése, a szubnacionális hatóságok kapacitásépítésének támogatása, valamint egyéb regionális fejlesztési eszközök megerősítése érdekében. |
| --- | --- |

—

További támogatás a hatóságok részére a többszintű kormányzás erősítése, a szubnacionális hatóságok kapacitásépítésének támogatása, valamint egyéb regionális fejlesztési eszközök megerősítése érdekében.

| — | A Grúzia területfejlesztését szolgáló integrált, több érdekeltet bevonó intézkedések támogatása, például a területfejlesztés, a víz- és a hulladékgazdálkodás, a közúti, a villamosenergia- és egyéb alapvető infrastruktúrák, a vidéki gazdaság diverzifikációja, a turizmus és a vállalkozásfejlesztés területén. |
| --- | --- |

—

A Grúzia területfejlesztését szolgáló integrált, több érdekeltet bevonó intézkedések támogatása, például a területfejlesztés, a víz- és a hulladékgazdálkodás, a közúti, a villamosenergia- és egyéb alapvető infrastruktúrák, a vidéki gazdaság diverzifikációja, a turizmus és a vállalkozásfejlesztés területén.

| — | A tematikus együttműködés és az információcsere további javítása, ideértve a regionális politikai párbeszédről szóló, az Európai Bizottság és Grúzia közötti együttes nyilatkozat kínálta előnyök lehető legjobb kiaknázását. |
| --- | --- |

—

A tematikus együttműködés és az információcsere további javítása, ideértve a regionális politikai párbeszédről szóló, az Európai Bizottság és Grúzia közötti együttes nyilatkozat kínálta előnyök lehető legjobb kiaknázását.

Az uniós ügynökségekben és programokban való részvétel

A felek:

Középtávú prioritások

| — | Felülvizsgálják az uniós programokban való részvételről szóló jegyzőkönyv végrehajtását Grúzia konkrét uniós programokban való tényleges részvétele alapján. |
| --- | --- |

—

Felülvizsgálják az uniós programokban való részvételről szóló jegyzőkönyv végrehajtását Grúzia konkrét uniós programokban való tényleges részvétele alapján.

A nyilvánosság tájékoztatása és láthatóság

A felek együttműködnek a Grúzia Európai Unióhoz való közeledésének, valamint a társulási menetrendnek és különösen a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségnek a lehetőségeiről és következményeiről szóló, megfelelően előkészített, a nyilvánosság széles köre és a grúziai polgárság bevonásával zajló párbeszéd biztosítása érdekében.

---

(1)  A vízummentesség az alábbi uniós tagállamokra terjed ki:

| — | a schengeni térséghez tartozó uniós tagállamok: Ausztria, Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Olaszország, Portugália, Spanyolország, Svédország, Szlovákia és Szlovénia. |
| --- | --- |

—

a schengeni térséghez tartozó uniós tagállamok: Ausztria, Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Olaszország, Portugália, Spanyolország, Svédország, Szlovákia és Szlovénia.

| — | a schengeni vívmányokat teljes mértékben még nem alkalmazó uniós tagállamok (amelyek még nem tartoznak a belső határok nélküli schengeni térséghez): Bulgária, Ciprus, Horvátország és Románia. |
| --- | --- |

—

a schengeni vívmányokat teljes mértékben még nem alkalmazó uniós tagállamok (amelyek még nem tartoznak a belső határok nélküli schengeni térséghez): Bulgária, Ciprus, Horvátország és Románia.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. március 1-jei (EU) 2017/371 rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 61., 2017.3.8., 1. o.).

---