# Europos Sąjungos L 12/2018

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 12 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 61 metai2018m. sausio 17d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 12

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

61 metai2018m. sausio 17d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Informacija dėl 1995 m. Prekybos javais konvencijos galiojimo pratęsimo | 1 |
| | * | Informacija dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo galiojimo pratęsimo | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2017 m. rugsėjo 26 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/63, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2017/571, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais dėl duomenų teikimo paslaugų teikėjams taikytinų veiklos leidimo išdavimo, organizacinių ir skelbimo apie sandorius reikalavimų (
  1
  ) | 2 |
| | * | 2017 m. rugsėjo 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/64, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 patikslinant, kaip turi būti taikomi 20 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktyje nurodyti kriterijai, pagal kuriuos įvertinama, ar tam tikri įvykiai turėtų didelį neigiamą poveikį rinkos vientisumui, finansiniam stabilumui, vartotojams, realiajai ekonomikai arba namų ūkių ir įmonių finansavimui vienoje ar daugiau valstybių narių (
  1
  ) | 5 |
| | * | 2017 m. rugsėjo 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/65, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 patikslinant 3 straipsnio 1 dalyje pateiktų apibrėžčių techninius elementus (
  1
  ) | 9 |
| | * | 2017 m. rugsėjo 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/66, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 patikslinant, kaip turi būti vertinama finansinių priemonių, kurios nėra išvestinės finansinės priemonės, nominalioji vertė, išvestinių priemonių nominalioji vertė ir grynoji investicinių fondų turto vertė (
  1
  ) | 11 |
| | * | 2017 m. spalio 3 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/67, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 nustatant sąlygas, pagal kurias vertinamas esamų lyginamųjų indeksų teikimo nutraukimo ar pakeitimo poveikis (
  1
  ) | 14 |
| | * | 2018 m. sausio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/68, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Carne de Salamanca (SGN)] | 16 |
| | * | 2018 m. sausio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/69, kuriuo panaikinama saugomos geografinės nuorodos Carne de Morucha de Salamanca (SGN) registracija | 22 |
| | * | 2018 m. sausio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) 2018/70, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios ametoktradino, metilchlorpirifoso, ciprokonazolo, difenokonazolo, fluazinamo, flutriafolo, proheksadiono ir natrio chlorido liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose ar ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai (
  1
  ) | 24 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2017 m. gruodžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/71, kuriuo elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai Nyderlanduose leidžiama netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 8339)

   (
  1
  ) | 53 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Informacija dėl 1995 m. Prekybos javais konvencijos galiojimo pratęsimo

1

*

Informacija dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo galiojimo pratęsimo

1

REGLAMENTAI

*

2017 m. rugsėjo 26 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/63, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2017/571, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais dėl duomenų teikimo paslaugų teikėjams taikytinų veiklos leidimo išdavimo, organizacinių ir skelbimo apie sandorius reikalavimų (
  1
  )

1

2

*

2017 m. rugsėjo 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/64, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 patikslinant, kaip turi būti taikomi 20 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktyje nurodyti kriterijai, pagal kuriuos įvertinama, ar tam tikri įvykiai turėtų didelį neigiamą poveikį rinkos vientisumui, finansiniam stabilumui, vartotojams, realiajai ekonomikai arba namų ūkių ir įmonių finansavimui vienoje ar daugiau valstybių narių (
  1
  )

1

5

*

2017 m. rugsėjo 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/65, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 patikslinant 3 straipsnio 1 dalyje pateiktų apibrėžčių techninius elementus (
  1
  )

1

9

*

2017 m. rugsėjo 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/66, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 patikslinant, kaip turi būti vertinama finansinių priemonių, kurios nėra išvestinės finansinės priemonės, nominalioji vertė, išvestinių priemonių nominalioji vertė ir grynoji investicinių fondų turto vertė (
  1
  )

1

11

*

2017 m. spalio 3 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/67, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 nustatant sąlygas, pagal kurias vertinamas esamų lyginamųjų indeksų teikimo nutraukimo ar pakeitimo poveikis (
  1
  )

1

14

*

2018 m. sausio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/68, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Carne de Salamanca (SGN)]

Carne de Salamanca

16

*

2018 m. sausio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/69, kuriuo panaikinama saugomos geografinės nuorodos Carne de Morucha de Salamanca (SGN) registracija

22

*

2018 m. sausio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) 2018/70, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios ametoktradino, metilchlorpirifoso, ciprokonazolo, difenokonazolo, fluazinamo, flutriafolo, proheksadiono ir natrio chlorido liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose ar ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai (
  1
  )

1

24

SPRENDIMAI

*

2017 m. gruodžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/71, kuriuo elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai Nyderlanduose leidžiama netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 8339)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 8339)

1

53

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2017 m. rugsėjo 26 d. Komisijos deleguotasis reglamento (ES) 2017/2268, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą, klaidų ištaisymas ( OL L 334, 2017 12 15 ) | 62 |
| | * | 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimo (BUSP) 2017/2315, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas, klaidų ištaisymas ( OL L 331, 2017 12 14 ) | 63 |

Klaidų ištaisymas

*

2017 m. rugsėjo 26 d. Komisijos deleguotasis reglamento (ES) 2017/2268, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą, klaidų ištaisymas ( OL L 334, 2017 12 15 )

( OL L 334, 2017 12 15 )

62

*

2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimo (BUSP) 2017/2315, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas, klaidų ištaisymas ( OL L 331, 2017 12 14 )

( OL L 331, 2017 12 14 )

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2018 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/1

---

Informacija dėl 1995 m. Prekybos javais konvencijos galiojimo pratęsimo

2017 m. birželio 5 d. Londone įvykusiame 45-ajame posėdyje Tarptautinė javų taryba nusprendė pratęsti 1995 m. Prekybos javais konvencijos (1) galiojimą dvejų metų laikotarpiui, iki 2019 m. birželio 30 d.

1

---

(1)  
  OL L 21, 1996 1 27, p. 49.

1

---

| 2018 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/1

---

Informacija dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo galiojimo pratęsimo

2017 m. gruodžio 1 d. Londone įvykusiame 52-ajame posėdyje Tarptautinė cukraus taryba nusprendė pratęsti 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo (1) galiojimą dvejų metų laikotarpiui, iki 2019 m. gruodžio 31 d.

1

---

(1)  
  OL L 379, 1992 12 23, p. 16.

1

---

REGLAMENTAI

| 2018 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/2

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2018/63

2017 m. rugsėjo 26 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2017/571, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais dėl duomenų teikimo paslaugų teikėjams taikytinų veiklos leidimo išdavimo, organizacinių ir skelbimo apie sandorius reikalavimų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (1), ypač į jos 65 straipsnio 8 dalies c punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2017/571 (2) nustatyti organizaciniai reikalavimai duomenų teikimo paslaugų teikėjams, įskaitant nuosavo kapitalo finansinių priemonių konsoliduotos informacinės juostos teikėjus (KIJT). Kadangi nuostatos, kuriomis patikslinama ne nuosavo kapitalo finansinių priemonių, tokių kaip obligacijos, struktūrizuoti finansiniai produktai, apyvartiniai taršos leidimai ir išvestinės finansinės priemonės, konsoliduotos informacinės juostos skelbimo tvarka, yra glaudžiai susijusios su Deleguotojo reglamento (ES) 2017/571 nuostatomis, ne nuosavo kapitalo finansinių priemonių konsoliduotos informacinės juostos aprėptį taip pat reikėtų nustatyti tame pačiame deleguotajame reglamente, todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2017/571 turėtų būti iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2017/571 (2) nustatyti organizaciniai reikalavimai duomenų teikimo paslaugų teikėjams, įskaitant nuosavo kapitalo finansinių priemonių konsoliduotos informacinės juostos teikėjus (KIJT). Kadangi nuostatos, kuriomis patikslinama ne nuosavo kapitalo finansinių priemonių, tokių kaip obligacijos, struktūrizuoti finansiniai produktai, apyvartiniai taršos leidimai ir išvestinės finansinės priemonės, konsoliduotos informacinės juostos skelbimo tvarka, yra glaudžiai susijusios su Deleguotojo reglamento (ES) 2017/571 nuostatomis, ne nuosavo kapitalo finansinių priemonių konsoliduotos informacinės juostos aprėptį taip pat reikėtų nustatyti tame pačiame deleguotajame reglamente, todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2017/571 turėtų būti iš dalies pakeistas;

| (2) | siekiant nustatyti sistemą, kuri suteiktų komercinių paskatų valdyti ne nuosavo kapitalo finansinių priemonių konsoliduotą informacinę juostą, KIJT reikėtų leisti valdyti konsoliduotą informacinę juostą, apimančią tik vieną turto klasę arba kelias turto klases; |
| --- | --- |

(2)

siekiant nustatyti sistemą, kuri suteiktų komercinių paskatų valdyti ne nuosavo kapitalo finansinių priemonių konsoliduotą informacinę juostą, KIJT reikėtų leisti valdyti konsoliduotą informacinę juostą, apimančią tik vieną turto klasę arba kelias turto klases;

| (3) | KIJT turėtų užtikrinti, kad skelbiama reikalaujama informacija apie sandorius apimtų bent 80 procentų kiekvienos atitinkamos turto klasės sandorių, apie kuriuos patvirtinti skelbimo subjektai (PSS) ir prekybos vietos paskelbė per pastaruosius šešis mėnesius, bendros apimties ir skaičiaus. Taip užtikrinama, kad KIJT skelbtų vartotojui svarbią informaciją ir kartu išvengtų didelių sąnaudų, kurių atsirastų dėl reikalavimo įtraukti visą visų PSS ir visų prekybos vietų paskelbtą informaciją; |
| --- | --- |

(3)

KIJT turėtų užtikrinti, kad skelbiama reikalaujama informacija apie sandorius apimtų bent 80 procentų kiekvienos atitinkamos turto klasės sandorių, apie kuriuos patvirtinti skelbimo subjektai (PSS) ir prekybos vietos paskelbė per pastaruosius šešis mėnesius, bendros apimties ir skaičiaus. Taip užtikrinama, kad KIJT skelbtų vartotojui svarbią informaciją ir kartu išvengtų didelių sąnaudų, kurių atsirastų dėl reikalavimo įtraukti visą visų PSS ir visų prekybos vietų paskelbtą informaciją;

| (4) | KIJT reikėtų suteikti pakankamai laiko, kad jie galėtų laikytis šiuo reglamentu nustatytų aprėpties koeficientų tuo atveju, jei jiems reikėtų į savo duomenų srautus įtraukti naujas prekybos vietas ir PSS; |
| --- | --- |

(4)

KIJT reikėtų suteikti pakankamai laiko, kad jie galėtų laikytis šiuo reglamentu nustatytų aprėpties koeficientų tuo atveju, jei jiems reikėtų į savo duomenų srautus įtraukti naujas prekybos vietas ir PSS;

| (5) | siekiant užtikrinti nuoseklumą ir sklandų finansų rinkų veikimą būtina, kad nuostatos, susijusios su ne nuosavo kapitalo finansinių priemonių KIJT, ir nacionalinės nuostatos, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama Direktyva 2014/65/ES, būtų taikomos nuo tos pačios dienos. Siekiant užtikrinti sklandų perėjimą prie naujos tvarkos, būtina, kad pirmas aprėpties koeficientų, kuriuos turi pasiekti KIJT, nustatymo laikotarpis apimtų laikotarpį, prasidedantį 2019 m. sausio 1 d; |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti nuoseklumą ir sklandų finansų rinkų veikimą būtina, kad nuostatos, susijusios su ne nuosavo kapitalo finansinių priemonių KIJT, ir nacionalinės nuostatos, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama Direktyva 2014/65/ES, būtų taikomos nuo tos pačios dienos. Siekiant užtikrinti sklandų perėjimą prie naujos tvarkos, būtina, kad pirmas aprėpties koeficientų, kuriuos turi pasiekti KIJT, nustatymo laikotarpis apimtų laikotarpį, prasidedantį 2019 m. sausio 1 d;

| (6) | šis reglamentas grindžiamas Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI) Komisijai pateiktu techninių reguliavimo standartų projektu; |
| --- | --- |

(6)

šis reglamentas grindžiamas Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI) Komisijai pateiktu techninių reguliavimo standartų projektu;

| (7) | EVPRI surengė atviras viešas konsultacijas dėl techninių reguliavimo standartų projekto, kuriuo grindžiamas šis reglamentas, ir paprašė Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010 (3) 37 straipsnį, pateikti savo nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

EVPRI surengė atviras viešas konsultacijas dėl techninių reguliavimo standartų projekto, kuriuo grindžiamas šis reglamentas, ir paprašė Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010 (3) 37 straipsnį, pateikti savo nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Deleguotasis reglamentas (ES) 2017/571 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Įterpiamas 15a straipsnis:

  „15a straipsnis
  Obligacijų, struktūrizuotų finansinių produktų, apyvartinių taršos leidimų ir išvestinių finansinių priemonių įtraukimas į konsoliduotą informacinę juostą

  1.   KIJT į savo elektroninių duomenų srautą įtraukia vienos ar kelių toliau nurodytų turto klasių duomenis:






  a) | obligacijų, išskyrus biržines prekes ir biržinius vekselius; |
| --- | --- | --- |

1)

Įterpiamas 15a straipsnis:

„15a straipsnis

Obligacijų, struktūrizuotų finansinių produktų, apyvartinių taršos leidimų ir išvestinių finansinių priemonių įtraukimas į konsoliduotą informacinę juostą

1.   KIJT į savo elektroninių duomenų srautą įtraukia vienos ar kelių toliau nurodytų turto klasių duomenis:

a)

obligacijų, išskyrus biržines prekes ir biržinius vekselius;

| b) | biržinių prekių ir biržinių vekselių obligacijų rūšių; |
| --- | --- |

b)

biržinių prekių ir biržinių vekselių obligacijų rūšių;

| c) | struktūrizuotų finansinių produktų; |
| --- | --- |

c)

struktūrizuotų finansinių produktų;

| d) | vertybiniais popieriais pakeistų išvestinių finansinių priemonių; |
| --- | --- |

d)

vertybiniais popieriais pakeistų išvestinių finansinių priemonių;

| e) | palūkanų normos išvestinių finansinių priemonių; |
| --- | --- |

e)

palūkanų normos išvestinių finansinių priemonių;

| f) | užsienio valiutos išvestinių finansinių priemonių; |
| --- | --- |

f)

užsienio valiutos išvestinių finansinių priemonių;

| g) | nuosavybės išvestinių finansinių priemonių; |
| --- | --- |

g)

nuosavybės išvestinių finansinių priemonių;

| h) | biržos prekių išvestinių finansinių priemonių; |
| --- | --- |

h)

biržos prekių išvestinių finansinių priemonių;

| i) | kredito išvestinių finansinių priemonių; |
| --- | --- |

i)

kredito išvestinių finansinių priemonių;

| j) | sandorių dėl kainų skirtumo; |
| --- | --- |

j)

sandorių dėl kainų skirtumo;

| k) | C10 išvestinių finansinių priemonių; |
| --- | --- |

k)

C10 išvestinių finansinių priemonių;

| l) | apyvartinių taršos leidimų išvestinių finansinių priemonių; |
| --- | --- |

l)

apyvartinių taršos leidimų išvestinių finansinių priemonių;

| m) | apyvartinių taršos leidimų. |
| --- | --- |

m)

apyvartinių taršos leidimų.

2.   KIJT į savo elektroninių duomenų srautą įtraukia pagal Reglamento (ES) Nr. 600/2014 10 ir 21 straipsnius paviešintus duomenis, kurie atitinka abu šiuos aprėpties koeficientus:

| a) | 1 dalyje nurodytos turto klasės sandorių, apie kuriuos paskelbė KIJT, skaičius sudaro bent 80 % bendro atitinkamos turto klasės sandorių, apie kuriuos Sąjungoje paskelbė visi PSS ir visos prekybos vietos per 3 dalyje nurodytą vertinimo laikotarpį, skaičiaus; |
| --- | --- |

a)

1 dalyje nurodytos turto klasės sandorių, apie kuriuos paskelbė KIJT, skaičius sudaro bent 80 % bendro atitinkamos turto klasės sandorių, apie kuriuos Sąjungoje paskelbė visi PSS ir visos prekybos vietos per 3 dalyje nurodytą vertinimo laikotarpį, skaičiaus;

| b) | 1 dalyje nurodytos turto klasės sandorių, apie kuriuos paskelbė KIJT, apimtis sudaro bent 80 % bendros atitinkamos turto klasės sandorių, apie kuriuos Sąjungoje paskelbė visi PSS ir visos prekybos vietos per 3 dalyje nurodytą vertinimo laikotarpį, apimties. |
| --- | --- |

b)

1 dalyje nurodytos turto klasės sandorių, apie kuriuos paskelbė KIJT, apimtis sudaro bent 80 % bendros atitinkamos turto klasės sandorių, apie kuriuos Sąjungoje paskelbė visi PSS ir visos prekybos vietos per 3 dalyje nurodytą vertinimo laikotarpį, apimties.

Taikant b punktą, sandorių apimtis nustatoma naudojant apimties matą, nurodytą Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/583 (*1) II priedo 4 lentelėje.

3.   KIJT 2 dalyje nurodytus aprėpties koeficientus įvertina kas šešis mėnesius, remdamasis pastarųjų 6 mėnesių duomenimis. Vertinimo laikotarpiai prasideda kiekvienų metų sausio 1 d. ir liepos 1 d. Pirmas laikotarpis apima 2019 m. pirmus šešis mėnesius.

4.   KIJT užtikrina, kad 2 dalyje nurodytus minimalius aprėpties koeficientus jis pasiektų kuo greičiau ir bet kokiu atveju ne vėliau kaip:

| a) | kalendorinių metų, einančių po laikotarpio, kuris trunka nuo sausio 1 d. iki birželio 30 d., sausio 31 d.; |
| --- | --- |

a)

kalendorinių metų, einančių po laikotarpio, kuris trunka nuo sausio 1 d. iki birželio 30 d., sausio 31 d.;

| b) | kalendorinių metų, einančių po laikotarpio, kuris trunka nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d., liepos 31 d. |
| --- | --- |

b)

kalendorinių metų, einančių po laikotarpio, kuris trunka nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d., liepos 31 d.

(*1)  
  2016 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/583, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų papildomas techniniais reguliavimo standartais, susijusiais su prekybos vietoms ir investicinėms įmonėms taikomais skaidrumo reikalavimais, susijusiais su obligacijomis, struktūrizuotais finansiniais produktais, apyvartiniais taršos leidimais ir išvestinėmis finansinėmis priemonėmis (OL L 87, 2017 3 31, p. 229).“
  "

*1

| 2) | 21 straipsnis pakeičiamas taip:

  „21 straipsnis
  Įsigaliojimas ir taikymas
  Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
  Jis taikomas nuo 2018 m. sausio 3 d.
  Tačiau 15a straipsnio 4 dalis taikoma nuo 2019 m. sausio 1 d., o 14 straipsnio 2 dalis, 15 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys ir 20 straipsnio b punktas taikomi nuo 2019 m. rugsėjo 3 d.“ |
| --- | --- |

2)

21 straipsnis pakeičiamas taip:

„21 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2018 m. sausio 3 d.

Tačiau 15a straipsnio 4 dalis taikoma nuo 2019 m. sausio 1 d., o 14 straipsnio 2 dalis, 15 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys ir 20 straipsnio b punktas taikomi nuo 2019 m. rugsėjo 3 d.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 173, 2014 6 12, p. 349.

1

(2)  
  2016 m. birželio 2 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/571, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais dėl duomenų teikimo paslaugų teikėjams taikytinų veiklos leidimo išdavimo, organizacinių ir skelbimo apie sandorius reikalavimų (OL L 87, 2017 3 31, p. 126).

2

(3)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

3

---

| 2018 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/5

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2018/64

2017 m. rugsėjo 29 d.

kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 patikslinant, kaip turi būti taikomi 20 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktyje nurodyti kriterijai, pagal kuriuos įvertinama, ar tam tikri įvykiai turėtų didelį neigiamą poveikį rinkos vientisumui, finansiniam stabilumui, vartotojams, realiajai ekonomikai arba namų ūkių ir įmonių finansavimui vienoje ar daugiau valstybių narių

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (1), ypač į jo 20 straipsnio 6 dalies c punktą,

kadangi:

| (1) | atsižvelgiant į Reglamento (ES) 2016/1011 20 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktyje nustatytos kokybinės sąlygos bendrą pobūdį ir poreikį užtikrinti, kad kompetentingos institucijos tą sąlygą taikytų nuosekliai, tikslinga išdėstyti, kaip ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų atveju i) lyginamojo indekso teikimo nutraukimas arba ii) lyginamojo indekso teikimas remiantis pradiniais duomenimis, kurie visapusiškai nebeatspindi pagrindinės rinkos arba ekonomikos realijos, arba iii) lyginamojo indekso teikimas remiantis nepatikimais pradiniais duomenimis galėtų turėti didelį neigiamą poveikį rinkos vientisumui, finansiniam stabilumui, vartotojams, realiajai ekonomikai arba namų ūkių ir įmonių finansavimui vienoje ar daugiau valstybių narių; |
| --- | --- |

(1)

atsižvelgiant į Reglamento (ES) 2016/1011 20 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktyje nustatytos kokybinės sąlygos bendrą pobūdį ir poreikį užtikrinti, kad kompetentingos institucijos tą sąlygą taikytų nuosekliai, tikslinga išdėstyti, kaip ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų atveju i) lyginamojo indekso teikimo nutraukimas arba ii) lyginamojo indekso teikimas remiantis pradiniais duomenimis, kurie visapusiškai nebeatspindi pagrindinės rinkos arba ekonomikos realijos, arba iii) lyginamojo indekso teikimas remiantis nepatikimais pradiniais duomenimis galėtų turėti didelį neigiamą poveikį rinkos vientisumui, finansiniam stabilumui, vartotojams, realiajai ekonomikai arba namų ūkių ir įmonių finansavimui vienoje ar daugiau valstybių narių;

| (2) | ypatingos svarbos lyginamieji indeksai dažnai naudojami ne valstybėje narėje, kurioje jie yra teikiami, bet kitose valstybėse narėse ir yra naudojami skirtingais būdais, priklausomai nuo valstybės narės, kurioje jie yra naudojami. Todėl didelis poveikis yra galimas arba vienoje ar daugiau valstybių narių, arba Sąjungos lygmeniu. Panašiai didelis neigiamas poveikis yra galimas ir tik dėl vieno ar kelių 20 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktyje nurodytų kriterijų. Todėl yra svarbu atlikti vertinimą ir nacionaliniu ar rinkos lygmeniu, ir Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(2)

ypatingos svarbos lyginamieji indeksai dažnai naudojami ne valstybėje narėje, kurioje jie yra teikiami, bet kitose valstybėse narėse ir yra naudojami skirtingais būdais, priklausomai nuo valstybės narės, kurioje jie yra naudojami. Todėl didelis poveikis yra galimas arba vienoje ar daugiau valstybių narių, arba Sąjungos lygmeniu. Panašiai didelis neigiamas poveikis yra galimas ir tik dėl vieno ar kelių 20 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktyje nurodytų kriterijų. Todėl yra svarbu atlikti vertinimą ir nacionaliniu ar rinkos lygmeniu, ir Sąjungos lygmeniu;

| (3) | Reglamente (ES) 2016/1011 nurodytos penkios sritys, kuriose galėtų pasireikšti didelis neigiamas poveikis. Nors rinkos vientisumas labiausiai susijęs su konkretaus finansinio produkto rinka, finansinis stabilumas yra susijęs su valstybės narės arba visos Sąjungos finansų sistema. Vartotojams poveikis daugiausia pasireiškia per finansines priemones ir investicinius fondus, įskaitant pensijų fondus, į kuriuos jie investavo, taip pat per finansines sutartis, kurias jie pasirašė, kurie yra susieti su konkrečiu ypatingos svarbos lyginamuoju indeksu. Galimas poveikis realiajai ekonomikai yra tiesiogiai susijęs su finansinių priemonių, finansinių sutarčių ir investicinių fondų, susietų su tuo lyginamuoju indeksu, verte. Galimas poveikis namų ūkių ir įmonių finansavimui veikiausiai padidėtų kartu su negrąžintų paskolų verte, palyginti su ekonomikos dydžiu. Neigiamas poveikis vartotojams ir namų ūkių ir įmonių finansavimui gali būti didesnis, jeigu bendras namų ūkių ir įmonių įsiskolinimo lygis yra aukštas, |
| --- | --- |

(3)

Reglamente (ES) 2016/1011 nurodytos penkios sritys, kuriose galėtų pasireikšti didelis neigiamas poveikis. Nors rinkos vientisumas labiausiai susijęs su konkretaus finansinio produkto rinka, finansinis stabilumas yra susijęs su valstybės narės arba visos Sąjungos finansų sistema. Vartotojams poveikis daugiausia pasireiškia per finansines priemones ir investicinius fondus, įskaitant pensijų fondus, į kuriuos jie investavo, taip pat per finansines sutartis, kurias jie pasirašė, kurie yra susieti su konkrečiu ypatingos svarbos lyginamuoju indeksu. Galimas poveikis realiajai ekonomikai yra tiesiogiai susijęs su finansinių priemonių, finansinių sutarčių ir investicinių fondų, susietų su tuo lyginamuoju indeksu, verte. Galimas poveikis namų ūkių ir įmonių finansavimui veikiausiai padidėtų kartu su negrąžintų paskolų verte, palyginti su ekonomikos dydžiu. Neigiamas poveikis vartotojams ir namų ūkių ir įmonių finansavimui gali būti didesnis, jeigu bendras namų ūkių ir įmonių įsiskolinimo lygis yra aukštas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kompetentingų institucijų atliekamas vertinimas

1.   Kompetentingos institucijos pagal 2, 3, 4, 5 ir 6 straipsniuose nurodytus kriterijus įvertina, ar yra didelis neigiamas poveikis rinkos vientisumui, finansiniam stabilumui, vartotojams, realiajai ekonomikai arba namų ūkių ir įmonių finansavimui vienoje ar daugiau valstybių narių, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2016/1011 20 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktyje.

2.   Jeigu kompetentingos institucijos numato, kad toks didelis neigiamas poveikis gali pasireikšti daugiau nei vienoje valstybėje narėje, jos atlieka atskirą vertinimą kiekvienai susijusiai valstybei narei ir bendrą vertinimą visoms valstybėms narėms.

2 straipsnis

Didelis neigiamas poveikis rinkos vientisumui

Kompetentingos institucijos pagal toliau nurodytus kriterijus įvertina, ar yra didelis neigiamas poveikis rinkos vientisumui:

| a) | finansinių priemonių, kurios yra susietos su lyginamuoju indeksu tiesiogiai arba netiesiogiai, kai naudojamas lyginamųjų indeksų derinys, ir kuriomis yra prekiaujama atitinkamų valstybių narių prekybos vietose, vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama tų valstybių narių prekybos vietose, bendra verte; |
| --- | --- |

a)

finansinių priemonių, kurios yra susietos su lyginamuoju indeksu tiesiogiai arba netiesiogiai, kai naudojamas lyginamųjų indeksų derinys, ir kuriomis yra prekiaujama atitinkamų valstybių narių prekybos vietose, vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama tų valstybių narių prekybos vietose, bendra verte;

| b) | finansinių sutarčių, kurios yra susietos su lyginamuoju indeksu tiesiogiai arba netiesiogiai, kai naudojamas lyginamųjų indeksų derinys, atitinkamose valstybėse narėse vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su neapmokėtų finansinių sutarčių atitinkamose valstybėse narėse bendra verte; |
| --- | --- |

b)

finansinių sutarčių, kurios yra susietos su lyginamuoju indeksu tiesiogiai arba netiesiogiai, kai naudojamas lyginamųjų indeksų derinys, atitinkamose valstybėse narėse vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su neapmokėtų finansinių sutarčių atitinkamose valstybėse narėse bendra verte;

| c) | investicinių fondų, susietų su lyginamuoju indeksu siekiant įvertinti jų veiklos rezultatus, tiesiogiai arba netiesiogiai, kai naudojamas lyginamųjų indeksų derinys, atitinkamose valstybėse narėse vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su investicinių fondų, kurie turi veiklos leidimą arba apie kurių prekybą pranešta tose valstybėse narėse, bendra verte; |
| --- | --- |

c)

investicinių fondų, susietų su lyginamuoju indeksu siekiant įvertinti jų veiklos rezultatus, tiesiogiai arba netiesiogiai, kai naudojamas lyginamųjų indeksų derinys, atitinkamose valstybėse narėse vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su investicinių fondų, kurie turi veiklos leidimą arba apie kurių prekybą pranešta tose valstybėse narėse, bendra verte;

| d) | ar lyginamasis indeksas pagal Reglamento (ES) 2016/1011 28 straipsnio 2 dalį įvardijamas kaip galimas pakaitinis lyginamasis indeksas arba jau buvo naudotas pakeisti kitiems lyginamiesiems indeksams, įtrauktiems į Reglamento (ES) 2016/1011 20 straipsnio 1 dalyje nurodytą ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų sąrašą; |
| --- | --- |

d)

ar lyginamasis indeksas pagal Reglamento (ES) 2016/1011 28 straipsnio 2 dalį įvardijamas kaip galimas pakaitinis lyginamasis indeksas arba jau buvo naudotas pakeisti kitiems lyginamiesiems indeksams, įtrauktiems į Reglamento (ES) 2016/1011 20 straipsnio 1 dalyje nurodytą ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų sąrašą;

| e) | kiek tai susiję su apskaitos ar kitais reguliavimo tikslais naudojamais standartais:






  i) | ar lyginamasis indeksas naudojamas kaip referencinis dydis prudencinio reguliavimo, pavyzdžiui, kapitalo, likvidumo ar sverto reikalavimų taikymo tikslais; |
| --- | --- | --- |

e)

kiek tai susiję su apskaitos ar kitais reguliavimo tikslais naudojamais standartais:

i)

ar lyginamasis indeksas naudojamas kaip referencinis dydis prudencinio reguliavimo, pavyzdžiui, kapitalo, likvidumo ar sverto reikalavimų taikymo tikslais;

| ii) | ar lyginamasis indeksas yra naudojamas tarptautiniuose apskaitos standartuose. |
| --- | --- |

ii)

ar lyginamasis indeksas yra naudojamas tarptautiniuose apskaitos standartuose.

3 straipsnis

Didelis neigiamas poveikis finansiniam stabilumui

Kompetentingos institucijos pagal toliau nurodytus kriterijus įvertina, ar yra didelis neigiamas poveikis finansiniam stabilumui:

| a) | finansinių priemonių, finansinių sutarčių ir investicinių fondų, kurie yra susieti su lyginamuoju indeksu tiesiogiai arba netiesiogiai, kai naudojamas lyginamųjų indeksų derinys, atitinkamose valstybėse narėse vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su:






  i) | tų valstybių narių finansų sektoriaus visu turtu; |
| --- | --- | --- |

a)

finansinių priemonių, finansinių sutarčių ir investicinių fondų, kurie yra susieti su lyginamuoju indeksu tiesiogiai arba netiesiogiai, kai naudojamas lyginamųjų indeksų derinys, atitinkamose valstybėse narėse vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su:

i)

tų valstybių narių finansų sektoriaus visu turtu;

| ii) | tų valstybių narių bankų sektoriaus visu turtu; |
| --- | --- |

ii)

tų valstybių narių bankų sektoriaus visu turtu;

| b) | finansų įstaigų, pasirašiusių su lyginamuoju indeksu susietas finansines priemones, finansines sutartis ir investicinius fondus arba į juos investavusių, pažeidžiamumas. |
| --- | --- |

b)

finansų įstaigų, pasirašiusių su lyginamuoju indeksu susietas finansines priemones, finansines sutartis ir investicinius fondus arba į juos investavusių, pažeidžiamumas.

4 straipsnis

Didelis neigiamas poveikis vartotojams

Kompetentingos institucijos pagal toliau nurodytus kriterijus įvertina, ar yra didelis neigiamas poveikis vartotojams:

| a) | kiek tai susiję su vartotojams siūlomomis finansinėmis priemonėmis ir investiciniais fondais:






  i) | finansinių priemonių ir investicinių fondų, kurie yra susieti su lyginamuoju indeksu tiesiogiai arba netiesiogiai, kai naudojamas lyginamųjų indeksų derinys, ir kurie yra parduodami mažmeniniams vartotojams atitinkamose valstybėse narėse, vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su finansinių priemonių ir investicinių fondų, kurie parduodami mažmeniniams vartotojams tose valstybėse narėse, bendra verte; |
| --- | --- | --- |

a)

kiek tai susiję su vartotojams siūlomomis finansinėmis priemonėmis ir investiciniais fondais:

i)

finansinių priemonių ir investicinių fondų, kurie yra susieti su lyginamuoju indeksu tiesiogiai arba netiesiogiai, kai naudojamas lyginamųjų indeksų derinys, ir kurie yra parduodami mažmeniniams vartotojams atitinkamose valstybėse narėse, vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su finansinių priemonių ir investicinių fondų, kurie parduodami mažmeniniams vartotojams tose valstybėse narėse, bendra verte;

| ii) | vartotojų, nusipirkusių finansinių priemonių ir investicinių fondų, kurie yra susieti su lyginamuoju indeksu tiesiogiai arba netiesiogiai, kai naudojamas lyginamųjų indeksų derinys, atitinkamose valstybėse narėse skaičiaus įvertis, išreikštas ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su tų valstybių narių bendru gyventojų skaičiumi; |
| --- | --- |

ii)

vartotojų, nusipirkusių finansinių priemonių ir investicinių fondų, kurie yra susieti su lyginamuoju indeksu tiesiogiai arba netiesiogiai, kai naudojamas lyginamųjų indeksų derinys, atitinkamose valstybėse narėse skaičiaus įvertis, išreikštas ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su tų valstybių narių bendru gyventojų skaičiumi;

| b) | kiek tai susiję su profesinių pensijų įstaigomis:






  i) | su lyginamuoju indeksu susietų pensijų sistemų, kurias atitinkamose valstybėse narėse valdo profesinių pensijų įstaigos, vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su pensijų sistemų, kurias tose valstybėse narėse valdo profesinių pensijų įstaigos, bendra verte; |
| --- | --- | --- |

b)

kiek tai susiję su profesinių pensijų įstaigomis:

i)

su lyginamuoju indeksu susietų pensijų sistemų, kurias atitinkamose valstybėse narėse valdo profesinių pensijų įstaigos, vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su pensijų sistemų, kurias tose valstybėse narėse valdo profesinių pensijų įstaigos, bendra verte;

| ii) | vartotojų, dalyvaujančių profesinių pensijų įstaigose, atitinkamose valstybėse narėse valdančiose su lyginamuoju indeksu susietas pensijų sistemas, skaičiaus įvertis, išreikštas ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su tų valstybių narių bendru gyventojų skaičiumi; |
| --- | --- |

ii)

vartotojų, dalyvaujančių profesinių pensijų įstaigose, atitinkamose valstybėse narėse valdančiose su lyginamuoju indeksu susietas pensijų sistemas, skaičiaus įvertis, išreikštas ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su tų valstybių narių bendru gyventojų skaičiumi;

| iii) | profesinių pensijų įstaigų, kurios valdo su lyginamuoju indeksu susietas pensijų sistemas, teikiančias pensines pajamas valstybių narių piliečiams, svarbos įvertinimas; |
| --- | --- |

iii)

profesinių pensijų įstaigų, kurios valdo su lyginamuoju indeksu susietas pensijų sistemas, teikiančias pensines pajamas valstybių narių piliečiams, svarbos įvertinimas;

| c) | kiek tai susiję su vartojimo kredito sutartimis:






  i) | su lyginamuoju indeksu susietų vartojimo kredito sutarčių atitinkamose valstybėse narėse vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su vartojimo kredito sutarčių tose valstybėse narėse bendra verte; |
| --- | --- | --- |

c)

kiek tai susiję su vartojimo kredito sutartimis:

i)

su lyginamuoju indeksu susietų vartojimo kredito sutarčių atitinkamose valstybėse narėse vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su vartojimo kredito sutarčių tose valstybėse narėse bendra verte;

| ii) | su lyginamuoju indeksu susietas vartojimo kredito sutartis pasirašiusių vartotojų atitinkamose valstybėse narėse skaičiaus įvertis, išreikštas ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su tų valstybių narių bendru gyventojų skaičiumi; |
| --- | --- |

ii)

su lyginamuoju indeksu susietas vartojimo kredito sutartis pasirašiusių vartotojų atitinkamose valstybėse narėse skaičiaus įvertis, išreikštas ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su tų valstybių narių bendru gyventojų skaičiumi;

| iii) | vartotojų įsiskolinimo lygis atitinkamose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

iii)

vartotojų įsiskolinimo lygis atitinkamose valstybėse narėse.

5 straipsnis

Didelis neigiamas poveikis realiajai ekonomikai

Kompetentingos institucijos įvertina, ar yra didelis neigiamas poveikis realiajai ekonomikai, atsižvelgdamos į finansinių priemonių, finansinių sutarčių ir investicinių fondų, kurie yra susieti su lyginamuoju indeksu tiesiogiai arba netiesiogiai, kai naudojamas lyginamųjų indeksų derinys, atitinkamose valstybėse narėse vertę, išreikštą ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su tų valstybių narių bendruoju nacionaliniu produktu.

6 straipsnis

Didelis neigiamas poveikis namų ūkių ir įmonių finansavimui

Kompetentingos institucijos pagal toliau nurodytus kriterijus įvertina, ar yra didelis neigiamas poveikis namų ūkių ir įmonių finansavimui vienoje ar daugiau valstybių narių:

| a) | su lyginamuoju indeksu susietų paskolų namų ūkiams ir ne finansų bendrovėms atitinkamose valstybėse narėse vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su paskolų namų ūkiams ar ne finansų bendrovėms tose valstybėse narėse bendra verte; |
| --- | --- |

a)

su lyginamuoju indeksu susietų paskolų namų ūkiams ir ne finansų bendrovėms atitinkamose valstybėse narėse vertė, išreikšta ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su paskolų namų ūkiams ar ne finansų bendrovėms tose valstybėse narėse bendra verte;

| b) | su lyginamuoju indeksu susietas paskolas pasirašiusių namų ūkių atitinkamose valstybėse narėse skaičiaus įvertis, išreikštas ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su tų valstybių narių bendru namų ūkių skaičiumi; |
| --- | --- |

b)

su lyginamuoju indeksu susietas paskolas pasirašiusių namų ūkių atitinkamose valstybėse narėse skaičiaus įvertis, išreikštas ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su tų valstybių narių bendru namų ūkių skaičiumi;

| c) | su lyginamuoju indeksu susietas paskolas pasirašiusių ne finansų bendrovių atitinkamose valstybėse narėse skaičiaus įvertis, išreikštas ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su tų valstybių narių bendru ne finansų bendrovių skaičiumi; |
| --- | --- |

c)

su lyginamuoju indeksu susietas paskolas pasirašiusių ne finansų bendrovių atitinkamose valstybėse narėse skaičiaus įvertis, išreikštas ir absoliučiais dydžiais, ir kaip santykis su tų valstybių narių bendru ne finansų bendrovių skaičiumi;

| d) | namų ūkių ir įmonių įsiskolinimo lygis atitinkamose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

d)

namų ūkių ir įmonių įsiskolinimo lygis atitinkamose valstybėse narėse.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 171, 2016 6 29, p. 1.

1

---

| 2018 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/9

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2018/65

2017 m. rugsėjo 29 d.

kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 patikslinant 3 straipsnio 1 dalyje pateiktų apibrėžčių techninius elementus

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2016/1011, kad skaičius būtų laikomas indeksu, jis turi būti viešai skelbiamas arba viešai prieinamas. Kaip nurodyta Reglamente (ES) 2016/1011, indekso apibrėžtis savo ruožtu yra lyginamojo indekso apibrėžties pagrindas; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2016/1011, kad skaičius būtų laikomas indeksu, jis turi būti viešai skelbiamas arba viešai prieinamas. Kaip nurodyta Reglamente (ES) 2016/1011, indekso apibrėžtis savo ruožtu yra lyginamojo indekso apibrėžties pagrindas;

| (2) | todėl, siekiant išvengti reglamentavimo arbitražo skirtingose Sąjungos jurisdikcijose, būtina patikslinti situacijas, kuriose yra laikoma, kad skaičius yra viešai prieinamas; |
| --- | --- |

(2)

todėl, siekiant išvengti reglamentavimo arbitražo skirtingose Sąjungos jurisdikcijose, būtina patikslinti situacijas, kuriose yra laikoma, kad skaičius yra viešai prieinamas;

| (3) | taikant Reglamentą (ES) 2016/1011, skaičiaus teikėjas, kaip subjektas, neturėtų būti laikomas visuomenės dalimi, kadangi kitaip nebūtų jokio skirtumo tarp teikimo ir prieinamumo visuomenei. Dėl tų pačių priežasčių siaurai apibrėžtas gavėjų skaičius taip pat neturėtų būti laikomas visuomene; |
| --- | --- |

(3)

taikant Reglamentą (ES) 2016/1011, skaičiaus teikėjas, kaip subjektas, neturėtų būti laikomas visuomenės dalimi, kadangi kitaip nebūtų jokio skirtumo tarp teikimo ir prieinamumo visuomenei. Dėl tų pačių priežasčių siaurai apibrėžtas gavėjų skaičius taip pat neturėtų būti laikomas visuomene;

| (4) | turėtų būti laikoma, kad skaičius yra prieinamas viešai, jeigu su juo tiesiogiai ar netiesiogiai gali susipažinti didesnė asmenų grupė. Lyginamojo indekso naudojimas, kai naudotojams suteikiama galimybė susipažinti su susietu skaičiumi, turėtų būti netiesioginė prieiga; |
| --- | --- |

(4)

turėtų būti laikoma, kad skaičius yra prieinamas viešai, jeigu su juo tiesiogiai ar netiesiogiai gali susipažinti didesnė asmenų grupė. Lyginamojo indekso naudojimas, kai naudotojams suteikiama galimybė susipažinti su susietu skaičiumi, turėtų būti netiesioginė prieiga;

| (5) | skaičių galima pateikti įvairiais būdais: jį vienu metu arba vėliau gali pateikti teikėjas arba perduoti bet kuris pirminis gavėjas; |
| --- | --- |

(5)

skaičių galima pateikti įvairiais būdais: jį vienu metu arba vėliau gali pateikti teikėjas arba perduoti bet kuris pirminis gavėjas;

| (6) | siekiant užtikrinti, kad termino „lyginamojo indekso teikimas“ apibrėžtis būtų taikoma vienodai, tikslinga patikslinti, kad lyginamojo indekso nustatymo priemonių administravimas, kaip nurodyta 3 straipsnio 1 dalies 5 punkto a papunktyje, būtų susijęs su nuolatiniu lyginamojo indekso teikimo valdymu ir metodikos nustatymu, pritaikymu ir nuolatiniu atnaujinimu, |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti, kad termino „lyginamojo indekso teikimas“ apibrėžtis būtų taikoma vienodai, tikslinga patikslinti, kad lyginamojo indekso nustatymo priemonių administravimas, kaip nurodyta 3 straipsnio 1 dalies 5 punkto a papunktyje, būtų susijęs su nuolatiniu lyginamojo indekso teikimo valdymu ir metodikos nustatymu, pritaikymu ir nuolatiniu atnaujinimu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Prieinamumas visuomenei

1.   Reglamento (ES) 2016/1011 taikymo tikslais laikoma, kad skaičius yra viešai prieinamas, jeigu su skaičiumi gali susipažinti potencialiai neribotas skaičius juridinių ir fizinių asmenų, kurie nėra indekso teikėjai arba nepriklauso ribotam skaičiui su indekso teikėju susietų ar susijusių gavėjų.

2.   Skaičius yra prieinamas viešai, jeigu tokie asmenys gali susipažinti su juo tiesiogiai arba netiesiogiai dėl to, kad, inter alia, vienas ar keli prižiūrimi subjektai jį naudoja kaip referencinį dydį savo išleidžiamai finansinei priemonei arba siekdami nustatyti pagal finansinę priemonę ar finansinę sutartį mokėtiną sumą, įvertinti investicinio fondo veiklos rezultatus arba taikyti kredito palūkanų normas, apskaičiuotas prie tokio skaičiaus pridedant maržą arba pelno maržą.

3.   Su juo susipažinti galima nemokamai arba už mokestį įvairiomis priemonėmis ir būdais, kuriuos nustato teikėjas arba dėl kurių susitaria teikėjas ir gavėjai, įskaitant (bet ne tik) telefoną, failų persiuntimo protokolą, internetą, atvirą prieigą, žinias, žiniasklaidą, per su tuo skaičiumi susietas finansines priemones, finansines sutartis arba investicinius fondus, arba naudotojams paprašius.

2 straipsnis

Lyginamojo indekso nustatymo priemonių administravimas

Reglamento (ES) 2016/1011 taikymo tikslais lyginamojo indekso nustatymo priemonių administravimas apima abu šiuos elementus:

| a) | nuolatinį teikėjo struktūrų ir darbuotojų, dalyvaujančių nustatant lyginamąjį indeksą, valdymą; |
| --- | --- |

a)

nuolatinį teikėjo struktūrų ir darbuotojų, dalyvaujančių nustatant lyginamąjį indeksą, valdymą;

| b) | specialios lyginamojo indekso nustatymo metodikos nustatymą, pritaikymą ir nuolatinį atnaujinimą. |
| --- | --- |

b)

specialios lyginamojo indekso nustatymo metodikos nustatymą, pritaikymą ir nuolatinį atnaujinimą.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 171, 2016 6 29, p. 1.

1

---

| 2018 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/11

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2018/66

2017 m. rugsėjo 29 d.

kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 patikslinant, kaip turi būti vertinama finansinių priemonių, kurios nėra išvestinės finansinės priemonės, nominalioji vertė, išvestinių priemonių nominalioji vertė ir grynoji investicinių fondų turto vertė

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (1), ypač į jo 20 straipsnio 6 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | su lyginamuoju indeksu susietų finansinių priemonių, finansinių sutarčių ar investicinių fondų bendra vertė yra pagrindinis kriterijus, kuriuo remiantis tas lyginamasis indeksas priskiriamas prie ypatingos svarbos, svarbių ar nesvarbių lyginamųjų indeksų pagal Reglamentą (ES) 2016/1011. Todėl būtina, kad finansinių priemonių, kurios nėra išvestinės finansinės priemonės, nominalioji vertė, išvestinių priemonių nominalioji vertė ir grynoji investicinių fondų turto vertė visoje Sąjungoje būtų apskaičiuojamos vienodai tam, kad būtų užtikrintas nuoseklus lyginamųjų indeksų kategorizavimas valstybėse narėse ir vienodas Reglamento (ES) 2016/1011 taikymas; |
| --- | --- |

(1)

su lyginamuoju indeksu susietų finansinių priemonių, finansinių sutarčių ar investicinių fondų bendra vertė yra pagrindinis kriterijus, kuriuo remiantis tas lyginamasis indeksas priskiriamas prie ypatingos svarbos, svarbių ar nesvarbių lyginamųjų indeksų pagal Reglamentą (ES) 2016/1011. Todėl būtina, kad finansinių priemonių, kurios nėra išvestinės finansinės priemonės, nominalioji vertė, išvestinių priemonių nominalioji vertė ir grynoji investicinių fondų turto vertė visoje Sąjungoje būtų apskaičiuojamos vienodai tam, kad būtų užtikrintas nuoseklus lyginamųjų indeksų kategorizavimas valstybėse narėse ir vienodas Reglamento (ES) 2016/1011 taikymas;

| (2) | todėl siekiant užtikrinti lyginamųjų indeksų patikimumą, finansinių priemonių, kurios nėra išvestinės finansinės priemonės, nominalioji vertė, išvestinių priemonių nominalioji vertė ir grynoji investicinių fondų turto vertė turėtų būti apskaičiuojamos naudojant, kai turima, reguliavimo duomenis; |
| --- | --- |

(2)

todėl siekiant užtikrinti lyginamųjų indeksų patikimumą, finansinių priemonių, kurios nėra išvestinės finansinės priemonės, nominalioji vertė, išvestinių priemonių nominalioji vertė ir grynoji investicinių fondų turto vertė turėtų būti apskaičiuojamos naudojant, kai turima, reguliavimo duomenis;

| (3) | finansinių priemonių, finansinių sutarčių ar investicinių fondų bendra vertė turėtų būti apskaičiuojama atsižvelgiant ir į tiesioginį susiejimą su tomis finansinėmis priemonėmis, finansinėmis sutartimis ar investiciniais fondais, ir į netiesioginį susiejimą su lyginamuoju indeksu, kai jis įtraukiamas į lyginamųjų indeksų derinį. Jeigu finansinė priemonė, finansinė sutartis ar investicinis fondas yra susieti su keliais lyginamaisiais indeksais, apskaičiuojant su lyginamuoju indeksu susietų finansinių priemonių, finansinių sutarčių ir investicinių fondų bendrą vertę tikslinga atsižvelgti į šį daugybinį susiejimą, nes šie finansiniai produktai nepriklauso vien nuo to lyginamojo indekso. Todėl reikia patikslinti bendros vertės apskaičiavimą netiesioginio susiejimo atveju, kad ji būtų tiesiogiai taikoma ir nuosekliai vertinama visoje Sąjungoje, |
| --- | --- |

(3)

finansinių priemonių, finansinių sutarčių ar investicinių fondų bendra vertė turėtų būti apskaičiuojama atsižvelgiant ir į tiesioginį susiejimą su tomis finansinėmis priemonėmis, finansinėmis sutartimis ar investiciniais fondais, ir į netiesioginį susiejimą su lyginamuoju indeksu, kai jis įtraukiamas į lyginamųjų indeksų derinį. Jeigu finansinė priemonė, finansinė sutartis ar investicinis fondas yra susieti su keliais lyginamaisiais indeksais, apskaičiuojant su lyginamuoju indeksu susietų finansinių priemonių, finansinių sutarčių ir investicinių fondų bendrą vertę tikslinga atsižvelgti į šį daugybinį susiejimą, nes šie finansiniai produktai nepriklauso vien nuo to lyginamojo indekso. Todėl reikia patikslinti bendros vertės apskaičiavimą netiesioginio susiejimo atveju, kad ji būtų tiesiogiai taikoma ir nuosekliai vertinama visoje Sąjungoje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Finansinių priemonių, kurios nėra išvestinės finansinės priemonės ir kolektyvinio investavimo subjektų vienetai, nominalioji vertė

Finansinių priemonių, kurios nėra išvestinės finansinės priemonės ir kolektyvinio investavimo subjektų vienetai, nominalioji vertė yra bendra išleista nominalioji suma pinigine verte, nurodyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/585 (2) priedo 3 lentelės 14 laukelyje.

2

2 straipsnis

Išvestinių finansinių priemonių nominalioji vertė

Išvestinių finansinių priemonių nominalioji vertė, nurodyta Reglamento (ES) 2016/1011 20 straipsnio 6 dalies a punkte, yra tariamoji suma, nurodyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/104 (3) priedo 2 lentelės 20 laukelyje. Tačiau jeigu ta tariamoji suma yra neigiama, nominalioji vertė yra lygi absoliučiajai vertei.

3

Kredito išvestinių finansinių priemonių indekso sandorių atveju nominaliajai vertei taikomas indekso koeficientas, išvestas pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2017/104 priedo 2 lentelės 89 laukelį.

3 straipsnis

Grynoji kolektyvinio investavimo subjektų turto vertė

Grynoji kolektyvinio investavimo subjektų turto vertė, nurodyta Reglamento (ES) 2016/1011 20 straipsnio 6 dalies a punkte, yra kuri nors iš šių verčių:

| a) | kolektyvinio investavimo subjektų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB (4), atveju: vieneto grynoji turto vertė, nurodyta naujausioje metinėje arba pusmetinėje ataskaitoje, nurodytoje tos direktyvos 68 straipsnio 2 dalyje, padauginta iš vienetų skaičiaus; |
| --- | --- |

a)

kolektyvinio investavimo subjektų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB (4), atveju: vieneto grynoji turto vertė, nurodyta naujausioje metinėje arba pusmetinėje ataskaitoje, nurodytoje tos direktyvos 68 straipsnio 2 dalyje, padauginta iš vienetų skaičiaus;

4

| b) | kolektyvinio investavimo subjektų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES (5), atveju: naujausia turima grynojo turto vertė, nurodyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 231/2013 (6) 104 straipsnio 1 dalies c punkte. |
| --- | --- |

b)

kolektyvinio investavimo subjektų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES (5), atveju: naujausia turima grynojo turto vertė, nurodyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 231/2013 (6) 104 straipsnio 1 dalies c punkte.

5

6

4 straipsnis

Pakaitinių sumų ir verčių naudojimas

Jeigu 1, 2 ir 3 straipsniuose nurodytų sumų ar verčių, naudojamų su lyginamuoju indeksu susietų finansinių priemonių, finansinių sutarčių ar investicinių fondų bendrai vertei apskaičiuoti, neturima arba jos yra neišsamios, Reglamento (ES) 2016/1011 20 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta bendra vertė arba to reglamento 24 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta bendra vidutinė vertė apskaičiuojama naudojant pakaitines sumas ar vertes, įskaitant privačių informacijos teikėjų nurodytus rodiklius ir sumas ar vertes arba atviruosius palūkanų duomenis, kuriuos apskaičiuoja ir paskelbia rinkos operatoriai, jeigu tokie rodikliai ir sumos ar vertės laikomi pakankamai gerais ir yra pakankamai patikimi.

Pakaitines sumas ar duomenis naudojantis administratorius bendrą sumą apskaičiuoja kuo rūpestingiau ir dėdamas visas pastangas, remdamasis turimais duomenimis.

Pakaitines sumas ar duomenis naudojantis administratorius, teikdamas pranešimą pagal Reglamento (ES) 2016/1011 24 straipsnio 3 dalį, kompetentingai institucijai raštu nurodo naudotus duomenų šaltinius.

5 straipsnis

Valiuta

1, 2 ir 3 straipsniuose nurodytos sumos ir vertės išreiškiamos eurais. Prireikus sumos ar vertės konvertuojamos taikant Europos Centrinio Banko paskelbtą orientacinį užsienio valiutos keitimo į eurus dienos kursą.

6 straipsnis

Netiesioginis susiejimas su lyginamuoju indeksu, naudojant lyginamųjų indeksų derinį

Jeigu lyginamasis indeksas naudojamas netiesiogiai, jį įtraukiant į lyginamųjų indeksų derinį, Reglamento (ES) 2016/1011 20 straipsnio 1 dalyje ir 24 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytoms riboms nustatyti naudojama bet kuri iš šių sumų ar verčių:

| a) | lyginamojo indekso koeficientas, išreikštas procentais, lyginamųjų indeksų derinyje, padaugintas iš atitinkamos finansinės priemonės ar investicinio fondo bendros sumos ar vertės arba vidutinės vertės, priklausomai nuo to, kas taikoma, jeigu tas koeficientas yra aiškiai nurodytas arba jį galima apskaičiuoti remiantis kita turima informacija; |
| --- | --- |

a)

lyginamojo indekso koeficientas, išreikštas procentais, lyginamųjų indeksų derinyje, padaugintas iš atitinkamos finansinės priemonės ar investicinio fondo bendros sumos ar vertės arba vidutinės vertės, priklausomai nuo to, kas taikoma, jeigu tas koeficientas yra aiškiai nurodytas arba jį galima apskaičiuoti remiantis kita turima informacija;

| b) | atitinkamos finansinės priemonės ar investicinio fondo bendra suma ar vertė arba vidutinė vertė, priklausomai nuo to, kas taikoma, padalinta iš lyginamųjų indeksų skaičiaus lyginamųjų indeksų derinyje, jeigu faktinis lyginamojo indekso koeficientas nenurodytas arba jo negalima apskaičiuoti. |
| --- | --- |

b)

atitinkamos finansinės priemonės ar investicinio fondo bendra suma ar vertė arba vidutinė vertė, priklausomai nuo to, kas taikoma, padalinta iš lyginamųjų indeksų skaičiaus lyginamųjų indeksų derinyje, jeigu faktinis lyginamojo indekso koeficientas nenurodytas arba jo negalima apskaičiuoti.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 29 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 171, 2016 6 29, p. 1.

1

(2)  
  2016 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/585, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014 papildomas techniniais reguliavimo standartais, susijusiais su finansinių priemonių bazinių duomenų standartais bei formatu ir su techninėmis priemonėmis dėl tvarkos, kurią turi nustatyti Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija ir kompetentingos institucijos (OL L 87, 2017 3 31, p. 368).

2

(3)  
  2016 m. spalio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/104, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 148/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų papildomas nuostatomis dėl būtiniausių duomenų, kuriuos reikia pateikti sandorių duomenų saugykloms, techninių reguliavimo standartų (OL L 17, 2017 1 21, p. 1).

3

(4)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (OL L 302, 2009 11 17, p. 32).

4

(5)  
  2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (OL L 174, 2011 7 1, p. 1).

5

(6)  
  2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 231/2013, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/61/ES nuostatos dėl išimčių, bendrųjų veiklos sąlygų, depozitoriumų, finansinio sverto, skaidrumo ir priežiūros (OL L 83, 2013 3 22, p. 1).

6

---

| 2018 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/14

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2018/67

2017 m. spalio 3 d.

kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 nustatant sąlygas, pagal kurias vertinamas esamų lyginamųjų indeksų teikimo nutraukimo ar pakeitimo poveikis

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (1), ypač į jo 51 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad kompetentingos institucijos vienodai taikytų Reglamento (ES) 2016/1011 51 straipsnio 4 dalį, tikslinga detaliai išdėstyti, kokiomis sąlygomis kompetentingos institucijos gali padaryti išvadą, kad dėl esamo lyginamojo indekso teikimo nutraukimo arba pakeitimo kiltų force majeure įvykis, taptų neįmanomas tinkamas kokios nors su esamu lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutarties ar finansinės priemonės sąlygų arba kokio nors su esamu lyginamuoju indeksu susieto investicinio fondo taisyklių vykdymas arba jos būtų kitaip pažeistos; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad kompetentingos institucijos vienodai taikytų Reglamento (ES) 2016/1011 51 straipsnio 4 dalį, tikslinga detaliai išdėstyti, kokiomis sąlygomis kompetentingos institucijos gali padaryti išvadą, kad dėl esamo lyginamojo indekso teikimo nutraukimo arba pakeitimo kiltų force majeure įvykis, taptų neįmanomas tinkamas kokios nors su esamu lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutarties ar finansinės priemonės sąlygų arba kokio nors su esamu lyginamuoju indeksu susieto investicinio fondo taisyklių vykdymas arba jos būtų kitaip pažeistos;

| (2) | tai ypač svarbu force majeure atveju, nes šis terminas skirtingose valstybėse narėse aiškinamas skirtingai; |
| --- | --- |

(2)

tai ypač svarbu force majeure atveju, nes šis terminas skirtingose valstybėse narėse aiškinamas skirtingai;

| (3) | labai svarbi priežastis, dėl kurios tampa neįmanomas tinkamas kokios nors su lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutarties ar finansinės priemonės sąlygų arba kokio nors su lyginamuoju indeksu susieto investicinio fondo taisyklių vykdymas arba jos yra pažeidžiamos, yra iš esmės skirtinga indekso vertė. Tokias iš esmės skirtingas vertes gali nulemti staigus indekso laiko eilučių nutrūkimas arba skirtingas indekso kintamumo laipsnis, kurį savo ruožtu gali nulemti lyginamojo indekso teikimo metodikos ar pradinių duomenų, kuriais grindžiamas lyginamojo indekso apskaičiavimas, pakeitimai. Kompetentingos institucijos kiekvienu atveju atskirai turėtų įvertinti galimą tokių pakeitimų poveikį, nes nutrūkimo dydis ar indekso kintamumo pokyčio mastas labai priklauso nuo lyginamojo indekso ir su juo susietų finansinių priemonių, finansinių sutarčių ar investicinių fondų pobūdžio; |
| --- | --- |

(3)

labai svarbi priežastis, dėl kurios tampa neįmanomas tinkamas kokios nors su lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutarties ar finansinės priemonės sąlygų arba kokio nors su lyginamuoju indeksu susieto investicinio fondo taisyklių vykdymas arba jos yra pažeidžiamos, yra iš esmės skirtinga indekso vertė. Tokias iš esmės skirtingas vertes gali nulemti staigus indekso laiko eilučių nutrūkimas arba skirtingas indekso kintamumo laipsnis, kurį savo ruožtu gali nulemti lyginamojo indekso teikimo metodikos ar pradinių duomenų, kuriais grindžiamas lyginamojo indekso apskaičiavimas, pakeitimai. Kompetentingos institucijos kiekvienu atveju atskirai turėtų įvertinti galimą tokių pakeitimų poveikį, nes nutrūkimo dydis ar indekso kintamumo pokyčio mastas labai priklauso nuo lyginamojo indekso ir su juo susietų finansinių priemonių, finansinių sutarčių ar investicinių fondų pobūdžio;

| (4) | naudojamų pradinių duomenų rūšies arba duomenų šaltinių patikimumo pokyčiai gali daryti poveikį lyginamojo indekso tinkamumui naudoti tam tikriems tikslams. Todėl kompetentingos institucijos turėtų įvertinti, ar dėl tų pokyčių galėtų kilti force majeure įvykis arba taptų neįmanoma tinkamai vykdyti sutartinių sąlygų arba jos būtų kitaip pažeistos; |
| --- | --- |

(4)

naudojamų pradinių duomenų rūšies arba duomenų šaltinių patikimumo pokyčiai gali daryti poveikį lyginamojo indekso tinkamumui naudoti tam tikriems tikslams. Todėl kompetentingos institucijos turėtų įvertinti, ar dėl tų pokyčių galėtų kilti force majeure įvykis arba taptų neįmanoma tinkamai vykdyti sutartinių sąlygų arba jos būtų kitaip pažeistos;

| (5) | tai, kad įvyks force majeure įvykiai, nebebus įmanoma tinkamai vykdyti sutartinių sąlygų arba jos bus kitaip pažeistos, yra mažiau tikėtina, jeigu yra tinkamas pakaitinis lyginamasis indeksas arba bent jau atitinkamuose dokumentuose yra nurodyta tokio pakaitinio lyginamojo indekso atrinkimo procedūra; |
| --- | --- |

(5)

tai, kad įvyks force majeure įvykiai, nebebus įmanoma tinkamai vykdyti sutartinių sąlygų arba jos bus kitaip pažeistos, yra mažiau tikėtina, jeigu yra tinkamas pakaitinis lyginamasis indeksas arba bent jau atitinkamuose dokumentuose yra nurodyta tokio pakaitinio lyginamojo indekso atrinkimo procedūra;

| (6) | indeksai, kuriais vertinamos labai savitos rinkos, gali labai priklausyti nuo indekso teikėjo reputacijos, nuovokos ar dalykinių žinių. Todėl kompetentingos institucijos turėtų įvertinti, ar, esant tokioms aplinkybėms, pakeitus indekso teikėją galėtų kilti force majeure įvykis arba taptų neįmanoma tinkamai vykdyti sutartinių sąlygų arba jos būtų kitaip pažeistos, |
| --- | --- |

(6)

indeksai, kuriais vertinamos labai savitos rinkos, gali labai priklausyti nuo indekso teikėjo reputacijos, nuovokos ar dalykinių žinių. Todėl kompetentingos institucijos turėtų įvertinti, ar, esant tokioms aplinkybėms, pakeitus indekso teikėją galėtų kilti force majeure įvykis arba taptų neįmanoma tinkamai vykdyti sutartinių sąlygų arba jos būtų kitaip pažeistos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Vertinimo sąlygos

1.   Taikydama Reglamento (ES) 2016/1011 51 straipsnio 4 dalį ir vertindama, ar dėl lyginamojo indekso, neatitinkančio to reglamento reikalavimų, teikimo nutraukimo arba pakeitimo kiltų force majeure įvykis, taptų neįmanomas tinkamas kokios nors su tuo lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutarties ar finansinės priemonės sąlygų arba kokio nors su tuo lyginamuoju indeksu susieto investicinio fondo taisyklių vykdymas arba jos būtų kitaip pažeistos, kompetentinga institucija atsižvelgia į šias sąlygas:

| a) | norint pakeisti lyginamąjį indeksą, reikėtų iš esmės pakeisti pradinių duomenų pobūdį, tų duomenų nustatymo metodiką, patį duomenų rinkimo procesą arba kitus lyginamojo indekso teikimo elementus, dėl ko būtų gauta iš esmės skirtinga lyginamojo indekso vertė; |
| --- | --- |

a)

norint pakeisti lyginamąjį indeksą, reikėtų iš esmės pakeisti pradinių duomenų pobūdį, tų duomenų nustatymo metodiką, patį duomenų rinkimo procesą arba kitus lyginamojo indekso teikimo elementus, dėl ko būtų gauta iš esmės skirtinga lyginamojo indekso vertė;

| b) | pakeitus pradinių duomenų pobūdį ar tų duomenų nustatymo metodiką siekiant, kad lyginamasis indeksas atitiktų Reglamentą (ES) 2016/1011, sumažėtų lyginamojo indekso reprezentatyvumas rinkos ar ekonominės realijos, kurią siekiama įvertinti lyginamuoju indeksu, atžvilgiu ir galiausiai pasikeistų lyginamojo indekso pobūdis; |
| --- | --- |

b)

pakeitus pradinių duomenų pobūdį ar tų duomenų nustatymo metodiką siekiant, kad lyginamasis indeksas atitiktų Reglamentą (ES) 2016/1011, sumažėtų lyginamojo indekso reprezentatyvumas rinkos ar ekonominės realijos, kurią siekiama įvertinti lyginamuoju indeksu, atžvilgiu ir galiausiai pasikeistų lyginamojo indekso pobūdis;

| c) | Reglamento (ES) 2016/1011 reikalavimų neatitinkančiam lyginamajam indeksui nėra pakaitinio lyginamojo indekso:






  i) | kuris atitinka Reglamento (ES) 2016/1011 reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

c)

Reglamento (ES) 2016/1011 reikalavimų neatitinkančiam lyginamajam indeksui nėra pakaitinio lyginamojo indekso:

i)

kuris atitinka Reglamento (ES) 2016/1011 reikalavimus;

| ii) | kuriuo vertinama ta pati rinka arba ta pati ekonominė realija; |
| --- | --- |

ii)

kuriuo vertinama ta pati rinka arba ta pati ekonominė realija;

| iii) | kuris arba yra įtrauktas į Reglamento (ES) 2016/1011 36 straipsnyje nurodytą viešą registrą, arba jį teikia į tą registrą įtrauktas administratorius; |
| --- | --- |

iii)

kuris arba yra įtrauktas į Reglamento (ES) 2016/1011 36 straipsnyje nurodytą viešą registrą, arba jį teikia į tą registrą įtrauktas administratorius;

| d) | su lyginamuoju indeksu susietos esamos finansinės sutartys, finansinės priemonės ir investiciniai fondai ir jų lydimieji dokumentai nenumato pakaitinio lyginamojo indekso arba juose nėra tokio pakaitinio lyginamojo indekso nustatymo taisyklių ar kitų tinkamų nenumatytiems atvejams skirtų priemonių; |
| --- | --- |

d)

su lyginamuoju indeksu susietos esamos finansinės sutartys, finansinės priemonės ir investiciniai fondai ir jų lydimieji dokumentai nenumato pakaitinio lyginamojo indekso arba juose nėra tokio pakaitinio lyginamojo indekso nustatymo taisyklių ar kitų tinkamų nenumatytiems atvejams skirtų priemonių;

| e) | lyginamąjį indeksą perleidus iš vieno administratoriaus kitam lyginamasis indeksas iš esmės pasikeistų. |
| --- | --- |

e)

lyginamąjį indeksą perleidus iš vieno administratoriaus kitam lyginamasis indeksas iš esmės pasikeistų.

2.   1 dalyje nustatytos sąlygos taikomos įvertinus kiekvieną atvejį atskirai.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. spalio 3 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 171, 2016 6 29, p. 1.

1

---

| 2018 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/16

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/68

2018 m. sausio 8 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Carne de Salamanca (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Ispanijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Carne de Salamanca“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Ispanijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Carne de Salamanca“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo; tačiau Vokietijos valdžios institucijos Komisijos tarnyboms pranešė, kad bendrajame dokumente nurodytas mėsos rūšis dėl jautienos klasifikavimo reikia papildomai patikslinti. Po Komisijos tarnybų prašymo Ispanijos valdžios institucijos iš dalies pakeitė bendrojo dokumento 3.2 punktą – patikslino produkto aprašymą, susijusį su tam tikrų rūšių mėsa; |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo; tačiau Vokietijos valdžios institucijos Komisijos tarnyboms pranešė, kad bendrajame dokumente nurodytas mėsos rūšis dėl jautienos klasifikavimo reikia papildomai patikslinti. Po Komisijos tarnybų prašymo Ispanijos valdžios institucijos iš dalies pakeitė bendrojo dokumento 3.2 punktą – patikslino produkto aprašymą, susijusį su tam tikrų rūšių mėsa;

| (3) | toks pakeitimas yra formalaus pobūdžio, todėl nereikia iš naujo skelbti įregistravimo paraiškos, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punkte, tačiau iš dalies pakeistą bendrąjį dokumentą reikėtų paskelbti informacijos tikslais; |
| --- | --- |

(3)

toks pakeitimas yra formalaus pobūdžio, todėl nereikia iš naujo skelbti įregistravimo paraiškos, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punkte, tačiau iš dalies pakeistą bendrąjį dokumentą reikėtų paskelbti informacijos tikslais;

| (4) | todėl pavadinimas „Carne de Salamanca“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(4)

todėl pavadinimas „Carne de Salamanca“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Carne de Salamanca“ (SGN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.1 klasei „Šviežia mėsa (ir subproduktai)“, pavadinimas.

2 straipsnis

Iš dalies pakeistas bendrasis dokumentas informacijos tikslais skelbiamas šio reglamento priede.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2018 m. sausio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 435, 2015 12 24, p. 12.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

PRIEDAS

BENDRASIS DOKUMENTAS

2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (*1)

CARNE DE SALAMANCA

EB Nr. ES-PGI-0005-01174 – 2013 11 8

SKVN ()

SGN (X)

1.   PAVADINIMAS

„Carne de Salamanca“

2.   VALSTYBĖ NARĖ ARBA TREČIOJI ŠALIS

Ispanija

3.   ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTO ARBA MAISTO PRODUKTO APRAŠYMAS

3.1.   Produkto rūšis

1.1 klasė Šviežia mėsa (ir subproduktai)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Šia saugoma geografine nuoroda žymimai mėsai pagaminti naudojami galvijai yra grynaveisliai galvijai, atsivesti Morucha veislės patelių arba išvesti kryžminant Morucha veislės pateles su Charolais ir Limousin veislių jaučiais, nujunkyti ne jaunesni kaip 5 mėnesių ir užauginti taikant ekstensyviojo ūkininkavimo sistemą, grindžiamą gamtos išteklių naudojimo metodais ir praktika.

Pagal amžių prieš skerdžiant yra skiriamos tokios galvijų rūšys:

| — | veršelis – galvijas, skirtas paskersti, kai jo amžius yra 8 mėnesiai ar daugiau, bet ne daugiau kaip 12 mėnesių, Z kategorija, |
| --- | --- |

—

veršelis – galvijas, skirtas paskersti, kai jo amžius yra 8 mėnesiai ar daugiau, bet ne daugiau kaip 12 mėnesių, Z kategorija,

| — | jaunas galvijas (añojo) – galvijas, skirtas paskersti, kai jo amžius yra 12 mėnesių ar daugiau, iki 24 mėnesių, A ir E kategorijos, |
| --- | --- |

—

jaunas galvijas (añojo) – galvijas, skirtas paskersti, kai jo amžius yra 12 mėnesių ar daugiau, iki 24 mėnesių, A ir E kategorijos,

| — | buliukas arba telyčia – galvijas, skirtas paskersti, kai jo amžius viršija 24 mėnesius, iki 48 mėnesių, B ir E kategorijos. |
| --- | --- |

—

buliukas arba telyčia – galvijas, skirtas paskersti, kai jo amžius viršija 24 mėnesius, iki 48 mėnesių, B ir E kategorijos.

Veršelių mėsa yra brandinama mažiausiai 2 dienas po skerdimo, jaunų galvijų – 4, buliukų arba telyčių – 6. Pagal amžių ir lytį galvijai skirstomi į A, B, C ir E kategorijas.

Skerdenos raumeningumas apima U, R ir O klases.

Priklausomai nuo galvijų kategorijos, mažiausias skerdenos svoris yra:

| — | veršelių – 140 kg, |
| --- | --- |

—

veršelių – 140 kg,

| — | jaunų galvijų – 200 kg, |
| --- | --- |

—

jaunų galvijų – 200 kg,

| — | buliukų arba telyčių – 280 kg. |
| --- | --- |

—

buliukų arba telyčių – 280 kg.

Riebumo klasė (skerdenos išorinėje pusėje ir krūtinės ląstos ertmėje esančių riebalų kiekis) visais atvejais turi būti 2 (žema).

24 valandas po skerdimo mėsos pH (matuojamas pagal nugaros raumenis išilgai skerdenos) turi būti 6 arba mažesnis.

Po skerdimo, pjaustymo ir brandinimo šviežia mėsa, žymima SGN, pasižymi šiomis savybėmis:

| — | veršelių mėsa blizgi, nuo rožinės iki šviesiai raudonos spalvos, su baltais riebalais, tvirtos konsistencijos, |
| --- | --- |

—

veršelių mėsa blizgi, nuo rožinės iki šviesiai raudonos spalvos, su baltais riebalais, tvirtos konsistencijos,

| — | jaunų galvijų mėsa blizgi, nuo šviesiai raudonos iki vyšninės spalvos, su riebalais, kurių spalva įvairuoja nuo kreminės iki gelsvos, tvirtos konsistencijos, |
| --- | --- |

—

jaunų galvijų mėsa blizgi, nuo šviesiai raudonos iki vyšninės spalvos, su riebalais, kurių spalva įvairuoja nuo kreminės iki gelsvos, tvirtos konsistencijos,

| — | buliukų arba telyčių mėsa blizgi, nuo tamsiai vyšninės iki raudonai violetinės spalvos, su kreminės arba gelsvos spalvos riebalais, tvirtos konsistencijos. |
| --- | --- |

—

buliukų arba telyčių mėsa blizgi, nuo tamsiai vyšninės iki raudonai violetinės spalvos, su kreminės arba gelsvos spalvos riebalais, tvirtos konsistencijos.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

—

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

Motinos nėra laikomos tvarte, jos visus metus ganosi pievose ir ražienų laukuose (dehesa), o kai gamtos ištekliai riboti, galvijai papildomai šeriami savininko paruoštu šienu ir šiaudais.

Pavasarį galvijai ganosi vešliose pievose, kuriose yra laikomi. Vasarą jie persikelia į vietoves, esančias šalia įvairių upių ir upelių, kertančių žemės valdas, ir minta ražiena, likusia nuėmus pašarų ar pasėlių derlių.

Atėjus rudeniui ir ataugus žolei, galvijai grįžta ganytis į pievas, ir, priklausomai nuo jų vešlumo, gali būti papildomai šeriami pavasarį nupjauta žole ir šienu.

Baigiantis metams, kai pievose beveik nebelieka pašarų, prinoksta gilės. Jos yra svarbus, nors nepakankamas, galvijų maisto šaltinis, ir galvijai turi būti papildomai šeriami žole, nuimta pavasarį, arba savininko paruoštais šienu ir šiaudais.

Veršeliai ganosi lauke kartu su motinomis. Iki penkių–šešių mėnesių jie natūraliai žindomi pienu ir anksti pradeda ėsti papildomą maistą, kurį jie ganyklose dalijasi su motinomis. Nujunkyti veršeliai penimi savininko paruoštu šienu, pašarais ir kt., taip pat natūraliu javų pašaru, iki yra paskerdžiami.

Esant maisto trūkumui dėl nepalankių oro sąlygų, taip pat penėjimo etapu į veršelių mitybos racioną gali būti įtraukti pašarai ir šienas, išauginti vien tik geografinėje vietovėje, ir augalinės kilmės pašarai, kurių pagrindas yra javai (mažiausiai 60 % visų pašarų) – jie negali sudaryti daugiau kaip 50 % metinio sausosios medžiagos kiekio. Griežtai draudžiama naudoti produktus, kurie gali paveikti natūralų galvijų augimo ir vystymosi ciklą.

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Saugomi galvijai nustatytoje geografinėje vietovėje yra atsivedami, auginami ir yra penimi iki paskerdimo.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Produktas gali būti pateikiamas porcijomis, filė, supjaustytas į gabalus arba susmulkintas. Visus šiuos veiksmus turi atlikti kontroliuojami gamintojai.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Skerdykloje kiekviena vidinė skerdenos pusė pažymima nenutrinamais žymenimis arba naudojant vienkartines priemones taip, kad keturi atskiri skerdenos ketvirčiai būtų lengvai identifikuojami.

Saugoma SGN žymimos mėsos gabalai bei pakuotės su mėsos porcijomis, filė, gabaliukais ar susmulkinta mėsa turi būti pažymėti etiketėmis, ant kurių pateikiamos bent nuorodos „saugoma geografinė nuoroda“ ir „Carne de Salamanca“.

Kai mėsa gauta tik iš Morucha veislės galvijų, ant etikečių taip pat gali būti užrašyta „Raza Morucha“.

4.   GLAUSTAS GEOGRAFINĖS VIETOVĖS APIBŪDINIMAS

Salamankos provincija.

5.   RYŠYS SU GEOGRAFINE VIETOVE

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

„Carne de Salamanca“ gamyba ir jai naudojamų galvijų auginimas yra glaudžiai susiję su ypatinga geografine aplinka (dehesa), kuri turi svarbią ekologinę vertę ir kurioje veši akmeniniai ąžuolai.

Dėl žemyninio klimato su ilgomis, šaltomis žiemomis ir užsitęsiančiomis šalnomis, karštomis ir sausomis vasaromis, dideliais temperatūrų skirtumais ir sezoninėmis liūtimis rudenį ir žiemą šioje vietovėje gausu įvairių rūšių augalų. Labiausiai čia paplitę krūmingi akmeniniai ąžuolai, kurių lapai kieti ir visžaliai. Šiose pievose auga akmeniniams ąžuolams giminingi Viduržemio jūros regiono augalai, tokie kaip kamštiniai ąžuolai, paprastieji ąžuolai, portugališki ąžuolai ir kitokie krūmai, daugiausia gauruotieji švitrūnai, vikšriniai kiškiakrūmiai, švitrūnai ir dygliakrūmiai. Jose taip pat auga vienmetės žolės ir ankštiniai augalai. Visa ši augalija yra pagrindiniai gamtos ištekliai, kuriais minta galvijai.

Šioje aplinkoje taikoma gamybos sistema išsiskiria galvijų augintojų taikoma tradicine praktika, pagrįsta galvijų prisitaikymu prie gamtoje esančių išteklių ir tuo, jog galvijai niekada nelaikomi tvarte. Galvijams nereikia jokios ypatingos laikymo vietos, nes jie nuolat gyvena atvirame lauke, o nuo darganų slepiasi po akmeniniais ąžuolais. Auginimo sistema pagrįsta natūraliu ciklu: veršeliai atvedami lauke be jokios pagalbos ir ganosi su motinomis penkis–septynis mėnesius, misdami jų pienu.

Galvijai dalijasi erdve su arkliais, koviniais buliais ir Iberijos kiaulėmis, o jų piemuo – „Salamankos kaubojus“, dažnai jojantis ant arklio, – gano juos visus taip, kad ganyklos būtų kuo geriau naudojamos ir prižiūrimos. Šių raitų piemenų svarbai ir unikalumui pripažinti ir pagerbti vienoje iš Salamankos miesto pagrindinių aikščių pastatyta Venancio Blanco statula.

Per šimtmečius vyko natūrali atranka, dėl kurios galvijai prisitaikė prie sunkių gamtos sąlygų ir išmoko ganytis tokiose ganyklose, įgijo stiprius motiniškus instinktus saugoti savo jauniklius nuo vilkų bei lapių, užsigrūdino ir tapo tinkami šiai ūkininkavimo sistemai. Šiomis teigiamomis savybėmis pasižymi Morucha veislė ir jos mišrūnai. Morucha veislė, iš kurios gaminama „Carne de Salamanca“, išsivystė Salamankos vietovėje, kurioje anksčiau šie galvijai buvo naudojami žemės ūkio darbams bei nedidelėse koridose (koviniai buliai), nepamirštant jų mėsos gamybos. Tačiau bėgant laikui būtent dėl savo veisimosi ir motiniškų ypatybių ši veislė tapo itin tinkama mėsai gaminti. Praėjusio amžiaus viduryje buvo imtos auginti naujos veislės, tokios kaip Charolais ir Limousin, kurios augintos vienodomis sąlygomis. Bėgant laikui Morucha veislės galvijai ir jų bei Charolais ir Limousin veislių mišrūnai visiškai prisitaikė prie vietos ekosistemos – jie minta gamtos ištekliais, o jų mėsa labai vertinama.

5.2.   Produkto ypatumai

„Carne de Salamanca“ skerdenoms būdinga žema riebumo klasė (skerdenos išorinėje pusėje ir krūtinės ląstos ertmėje esančių riebalų kiekis).

Dėl labai gerų raumenų skaidulų „Carne de Salamanca“ pasižymi kiek pluoštine tekstūra. Mėsa yra blizgi, nuo ryškiai rožinės iki raudonai violetinės spalvos. Joje tolygiai, be sankaupų, pasiskirstę vidiniai riebalai, kurių spalva įvairuoja nuo baltos iki geltonos ar kreminės. Riebalai suteikia mėsai būdingą skonį ir kvapą.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Svarbiausi požymiai, be abejonės, yra tradiciniai šėrimo metodai (nuo motinos pieno iki natūralių ganyklų), galvijų laikymas natūralioje Salamankos gamtinėje aplinkoje ir Morucha galvijų paveldas. Dėl šių ypatybių gaunamas produktas, pasižymintis specifinėmis savybėmis (ypač plonomis raumenų skaidulomis, blizgesiu ir spalva – nuo rožinės iki rausvai violetinės, ir tolygiai, be sankaupų, pasiskirsčiusiais riebalais), kuriomis jis išskiria iš kitos galvijų mėsos.

Per dešimtmečius dėl tradicinės ekstensyviojo ūkininkavimo sistemos išsivystė šioje aplinkoje gyventi visiškai prisitaikiusi galvijų rūšis, kurią galima apibūdinti taip:

| — | mažo arba vidutinio dydžio galvijai, mažo svorio, pasižymintys dideliais virškinimo pajėgumais, leidžiančiais jiems gauti būtinų maisto medžiagų iš skurdžių ir ne itin gausių ganyklų, |
| --- | --- |

—

mažo arba vidutinio dydžio galvijai, mažo svorio, pasižymintys dideliais virškinimo pajėgumais, leidžiančiais jiems gauti būtinų maisto medžiagų iš skurdžių ir ne itin gausių ganyklų,

| — | galvijai gerai išsivysčiusiais, tinkamais fiziniams pratimams raumenimis, labai žvitrūs, laisvai besiganantys dideliuose plotuose (tam reikia kiekvieną dieną nueiti keletą kilometrų maitinantis ir ieškant vandens), |
| --- | --- |

—

galvijai gerai išsivysčiusiais, tinkamais fiziniams pratimams raumenimis, labai žvitrūs, laisvai besiganantys dideliuose plotuose (tam reikia kiekvieną dieną nueiti keletą kilometrų maitinantis ir ieškant vandens),

| — | itin ištvermingi galvijai, atsparūs ekstremaliam geografinės vietovės klimatui tiek vasarą, tiek žiemą. |
| --- | --- |

—

itin ištvermingi galvijai, atsparūs ekstremaliam geografinės vietovės klimatui tiek vasarą, tiek žiemą.

Dėl šios galvijų rūšies genetinės sandaros ir kasdienių intensyvų raumenų pratimų raumenų skaidulos yra geresnės nei daugumos galvijų, o tai suteikia mėsai šiek tiek pluoštinę tekstūrą.

Skerdenos riebumą lemia ūkininkavimo sistema, šių galvijų ankstyva branda ir ištvermingumas. Nuolatinis judėjimas neleidžia riebalams susikaupti tam tikrose srityse, kad galvijai galėtų efektyviau įveikti ilgus atstumus ir rastų maisto. Kai maisto yra daug, jie gali sukaupti tarpraumeninių riebalų atsargų, bet jos netrukdo galvijams judėti iš vienos vietos į kitą. Dėl visų šių priežasčių šių galvijų mėsoje riebalai pasiskirstę tolygiai, be sankaupų, o jų spalva įvairuoja nuo baltos iki geltonos ar kreminės, priklausomai nuo amžiaus skerdimo metu.

Dėl natūralaus laktacijos ciklo veršeliai yra nujunkomi vėliau negu paprastai ir ganosi su motinomis, papildomai misdami ganykloje esančiais ištekliais, kuriuos daugiausia sudaro pavasarinė žolė, kurioje yra daug pigmentų (chlorofilo ir karotenoidų), suteikiančių šiai mėsai būdingą spalvą ir blizgesį. Šios priežastys ir veislės genetinės savybės, dėl kurių mėsa raudonesnė, suteikia mėsai intensyvią spalvą – nuo rožinės iki rausvai violetinės – ir blizgesį.

Galvijų auginimas ir jų mėsos vartojimas yra glaudžiai susiję su regionu. „Carne de Salamanca“ išgarsėjus ir įgijus gerą vardą, nuo XV amžiaus ja imta mokėti turto mokesčius.

Nuo XX amžiaus vidurio vietos mėsininkai ir restoranai dažnai su pasididžiavimu vitrinose ir valgiaraščiuose demonstruoja savo klientams, kad turi „Carne de Salamanca“, o pastarieji tikisi geriausių išpjovų, kurios yra itin vertinamos ir paklausios tarp vartotojų.

Daugybė dokumentų patvirtina, kad „Carne de Salamanca“ žinoma ir populiari tarp vartotojų. Luis Carandell savo knygos „Gyventi Madride“ (1967 m.) įvade rašo: „1929 m. aš gimiau Barselonoje, o 1947 m. aš iš naujo gimiau Madride – <...> mieste, kuriame yra daržovių iš Valencijos, žuvų iš Bilbao, mėsos iš Salamankos, vyno iš La Mančos ir audinių iš Katalonijos“.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

[Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis]

http://www.itacyl.es/opencms_wf/opencms/informacion_al_ciudadano/calidad_alimentaria/4_condiciones_DOP/index.html

---

(*1)  
  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų.

---

| 2018 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/22

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/69

2018 m. sausio 16 d.

kuriuo panaikinama saugomos geografinės nuorodos „Carne de Morucha de Salamanca“ (SGN) registracija

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 54 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 (2) 7 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 54 straipsnio 1 dalies pirmoje ir antroje pastraipose nurodytas registracijos panaikinimas mutatis mutandis vykdomas pagal to reglamento 49–52 straipsniuose nustatytą procedūrą; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 (2) 7 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 54 straipsnio 1 dalies pirmoje ir antroje pastraipose nurodytas registracijos panaikinimas mutatis mutandis vykdomas pagal to reglamento 49–52 straipsniuose nustatytą procedūrą;

| (2) | Pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalį kartu su Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 7 straipsnio 1 dalimi, Ispanijos paraiška panaikinti saugomą geografinę nuorodą (SGN) „Carne de Morucha de Salamanca“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3); |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalį kartu su Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 7 straipsnio 1 dalimi, Ispanijos paraiška panaikinti saugomą geografinę nuorodą (SGN) „Carne de Morucha de Salamanca“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3);

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Carne de Morucha de Salamanca“ (SGN) turėtų būti išbrauktas iš saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registro; |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Carne de Morucha de Salamanca“ (SGN) turėtų būti išbrauktas iš saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registro;

| (4) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 54 straipsnio 1 dalies paskutinę pastraipą toks panaikinimas patvirtinamas laikantis to reglamento 57 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros; |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 54 straipsnio 1 dalies paskutinę pastraipą toks panaikinimas patvirtinamas laikantis to reglamento 57 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros;

| (5) | šiame reglamente nustatyta priemonė atitinka Žemės ūkio produktų kokybės politikos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatyta priemonė atitinka Žemės ūkio produktų kokybės politikos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pavadinimo „Carne de Morucha de Salamanca“ (SGN) registracija yra panaikinama.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2018 m. sausio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 664/2014, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1151/2012 papildomas nuostata dėl saugomų kilmės vietos nuorodų, saugomų geografinių nuorodų ir garantuotų tradicinių gaminių Sąjungos simbolių nustatymo, tam tikromis gavimo šaltinių taisyklėmis, tam tikromis procedūrinėmis taisyklėmis ir tam tikromis papildomomis pereinamojo laikotarpio taisyklėmis (OL L 179, 2014 6 19, p. 17).

2

(3)  
  OL C 201, 2017 6 24, p. 5.

3

---

| 2018 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/24

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2018/70

2018 m. sausio 16 d.

kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios ametoktradino, metilchlorpirifoso, ciprokonazolo, difenokonazolo, fluazinamo, flutriafolo, proheksadiono ir natrio chlorido liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose ar ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | didžiausia leidžiamoji fluazinamo, flutriafolo ir proheksadiono liekanų koncentracija (toliau – DLK) nustatyta Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede. Metilchlorpirifoso DLK nustatyta to reglamento II priede ir III priedo B dalyje. Ametoktradino, ciprokonazolo ir difenokonazolo DLK nustatyta to reglamento III priedo A dalyje. Konkreti natrio chlorido DLK nebuvo nustatyta ir ši medžiaga nebuvo įtraukta į to reglamento IV priedą, taigi taikoma to reglamento 18 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyta numatytoji 0,01 mg/kg vertė; |
| --- | --- |

(1)

didžiausia leidžiamoji fluazinamo, flutriafolo ir proheksadiono liekanų koncentracija (toliau – DLK) nustatyta Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede. Metilchlorpirifoso DLK nustatyta to reglamento II priede ir III priedo B dalyje. Ametoktradino, ciprokonazolo ir difenokonazolo DLK nustatyta to reglamento III priedo A dalyje. Konkreti natrio chlorido DLK nebuvo nustatyta ir ši medžiaga nebuvo įtraukta į to reglamento IV priedą, taigi taikoma to reglamento 18 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyta numatytoji 0,01 mg/kg vertė;

| (2) | vykdant augalų apsaugos produkto, kurio sudėtyje yra veikliosios medžiagos ametoktradino, naudojimo patvirtinimo procedūrą, pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 6 straipsnio 1 dalį buvo pateikta paraiška pakeisti nustatytą dabartinę DLK, kad šį produktą būtų galima naudoti prieskoninėms žolėms ir valgomosioms gėlėms apsaugoti; |
| --- | --- |

(2)

vykdant augalų apsaugos produkto, kurio sudėtyje yra veikliosios medžiagos ametoktradino, naudojimo patvirtinimo procedūrą, pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 6 straipsnio 1 dalį buvo pateikta paraiška pakeisti nustatytą dabartinę DLK, kad šį produktą būtų galima naudoti prieskoninėms žolėms ir valgomosioms gėlėms apsaugoti;

| (3) | pateikta paraiška leisti naudoti metilchlorpirifosą rytiniams persimonams ir granatams apsaugoti. Pateikta paraiška leisti naudoti ciprokonazolą agurklių sėkloms apsaugoti. Pateikta paraiška leisti naudoti difenokonazolą abrikosams, braškėms, gūžinėms daržovėms, salotoms ir salotiniams augalams, burokėlių lapams, prieskoninėms žolėms ir valgomosioms gėlėms, dygiesiems artišokams, salierams, porams, rabarbarams, ankštiniams augalams, miežiams ir šaknims bei šakniastiebiams prieskoniams apsaugoti. Pateikta paraiška leisti naudoti fluazinamą valgomiesiems svogūnams, valgomiesiems svogūnėliams ir česnakams apsaugoti. Pateikta paraiška leisti naudoti proheksadioną slyvoms apsaugoti; |
| --- | --- |

(3)

pateikta paraiška leisti naudoti metilchlorpirifosą rytiniams persimonams ir granatams apsaugoti. Pateikta paraiška leisti naudoti ciprokonazolą agurklių sėkloms apsaugoti. Pateikta paraiška leisti naudoti difenokonazolą abrikosams, braškėms, gūžinėms daržovėms, salotoms ir salotiniams augalams, burokėlių lapams, prieskoninėms žolėms ir valgomosioms gėlėms, dygiesiems artišokams, salierams, porams, rabarbarams, ankštiniams augalams, miežiams ir šaknims bei šakniastiebiams prieskoniams apsaugoti. Pateikta paraiška leisti naudoti fluazinamą valgomiesiems svogūnams, valgomiesiems svogūnėliams ir česnakams apsaugoti. Pateikta paraiška leisti naudoti proheksadioną slyvoms apsaugoti;

| (4) | pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 6 straipsnio 2 ir 4 dalis pateikta paraiška leisti naudoti flutriafolą apyniams apsaugoti. Pareiškėjas teigia, kad Jungtinėse Amerikos Valstijose tokiam kultūriniam augalui apsaugoti leidžiamos naudoti minėtos medžiagos liekanos viršija Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nustatytą DLK, todėl, siekiant išvengti prekybos kliūčių to kultūrinio augalo importui, būtina nustatyti didesnę DLK; |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 6 straipsnio 2 ir 4 dalis pateikta paraiška leisti naudoti flutriafolą apyniams apsaugoti. Pareiškėjas teigia, kad Jungtinėse Amerikos Valstijose tokiam kultūriniam augalui apsaugoti leidžiamos naudoti minėtos medžiagos liekanos viršija Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nustatytą DLK, todėl, siekiant išvengti prekybos kliūčių to kultūrinio augalo importui, būtina nustatyti didesnę DLK;

| (5) | pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 8 straipsnį atitinkamos valstybės narės įvertino pateiktas paraiškas ir vertinimo ataskaitas pateikė Komisijai; |
| --- | --- |

(5)

pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 8 straipsnį atitinkamos valstybės narės įvertino pateiktas paraiškas ir vertinimo ataskaitas pateikė Komisijai;

| (6) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) įvertino paraiškas ir vertinimo ataskaitas, visų pirma atsižvelgdama į galimą riziką vartotojams ir, tam tikrais atvejais, gyvūnams, ir pateikė pagrįstas nuomones dėl siūlomų DLK verčių (2). Šias nuomones Tarnyba pateikė Komisijai, valstybėms narėms ir visuomenei; |
| --- | --- |

(6)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) įvertino paraiškas ir vertinimo ataskaitas, visų pirma atsižvelgdama į galimą riziką vartotojams ir, tam tikrais atvejais, gyvūnams, ir pateikė pagrįstas nuomones dėl siūlomų DLK verčių (2). Šias nuomones Tarnyba pateikė Komisijai, valstybėms narėms ir visuomenei;

| (7) | Tarnyba įvertino paraišką leisti naudoti ciprokonazolą siekiant nustatyti DLK rapsų sėkloms ir pateikė pagrįstą nuomonę dėl pasiūlytos DLK (3). Laikantis galiojančių Sąjungos gairių dėl DLK ekstrapoliacijos, agurklėms tikslinga nustatyti tokią pačią DLK kaip ir rapsų sėkloms; |
| --- | --- |

(7)

Tarnyba įvertino paraišką leisti naudoti ciprokonazolą siekiant nustatyti DLK rapsų sėkloms ir pateikė pagrįstą nuomonę dėl pasiūlytos DLK (3). Laikantis galiojančių Sąjungos gairių dėl DLK ekstrapoliacijos, agurklėms tikslinga nustatyti tokią pačią DLK kaip ir rapsų sėkloms;

| (8) | dėl visų kitų paraiškų Tarnyba padarė išvadą, kad, remiantis poveikio vartotojams vertinimu, atliktu tiriant 27 konkrečias Europos vartotojų grupes, visi duomenys atitinka reikalavimus, ir pareiškėjų prašomi DLK pakeitimai vartotojų saugos atžvilgiu yra priimtini. Tarnyba atsižvelgė į naujausią informaciją apie toksikologines medžiagų savybes. Nustatyta, kad nei visą gyvenimą trunkantis šių medžiagų, gaunamų vartojant visus maisto produktus, kuriuose gali būti šių medžiagų, poveikis, nei trumpalaikis labai didelio kiekio atitinkamų produktų vartojimas nekeltų rizikos, kad bus viršyta leidžiamoji paros dozė (LPD) arba ūmaus poveikio etaloninė dozė; |
| --- | --- |

(8)

dėl visų kitų paraiškų Tarnyba padarė išvadą, kad, remiantis poveikio vartotojams vertinimu, atliktu tiriant 27 konkrečias Europos vartotojų grupes, visi duomenys atitinka reikalavimus, ir pareiškėjų prašomi DLK pakeitimai vartotojų saugos atžvilgiu yra priimtini. Tarnyba atsižvelgė į naujausią informaciją apie toksikologines medžiagų savybes. Nustatyta, kad nei visą gyvenimą trunkantis šių medžiagų, gaunamų vartojant visus maisto produktus, kuriuose gali būti šių medžiagų, poveikis, nei trumpalaikis labai didelio kiekio atitinkamų produktų vartojimas nekeltų rizikos, kad bus viršyta leidžiamoji paros dozė (LPD) arba ūmaus poveikio etaloninė dozė;

| (9) | natrio chloridas yra patvirtintas kaip pagrindinė medžiaga pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/1529 (4). Nėra tikėtina, kad dėl šios medžiagos naudojimo sąlygų maiste ar pašaruose atsirastų liekanų, kurios keltų riziką vartotojams. Todėl šią medžiagą tikslinga įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 396/2005 IV priedą; |
| --- | --- |

(9)

natrio chloridas yra patvirtintas kaip pagrindinė medžiaga pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/1529 (4). Nėra tikėtina, kad dėl šios medžiagos naudojimo sąlygų maiste ar pašaruose atsirastų liekanų, kurios keltų riziką vartotojams. Todėl šią medžiagą tikslinga įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 396/2005 IV priedą;

| (10) | remiantis Tarnybos pagrįstomis nuomonėmis ir atsižvelgiant į su svarstomu klausimu susijusius veiksnius, daroma išvada, kad tam tikri DLK pakeitimai atitinka Reglamento (EB) Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies reikalavimus; |
| --- | --- |

(10)

remiantis Tarnybos pagrįstomis nuomonėmis ir atsižvelgiant į su svarstomu klausimu susijusius veiksnius, daroma išvada, kad tam tikri DLK pakeitimai atitinka Reglamento (EB) Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies reikalavimus;

| (11) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 396/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(11)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 396/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (12) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2018 m. sausio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 70, 2005 3 16, p. 1.

1

(2)  EFSA mokslinės ataskaitos pateikiamos svetainėje http://www.efsa.europa.eu:

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for ametoctradin in herbs and edible flowers. EFSA Journal 2017;15(6):4869 [p. 21].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for ametoctradin in herbs and edible flowers

Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for chlorpyrifos-methyl in kaki/Japanese persimmon and granate apple/pomegranate. EFSA Journal 2017;15(5):4838 [p. 24].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for chlorpyrifos-methyl in kaki/Japanese persimmon and granate apple/pomegranate

Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for difenoconazole in various crops. EFSA Journal 2017;15(7):4893 [p. 33].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for difenoconazole in various crops

Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fluazinam in onions, shallots and garlic. EFSA Journal 2017;15(7):4904 [p. 22].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fluazinam in onions, shallots and garlic

Journal

Reasoned opinion on the setting of import tolerance for flutriafol in hops. EFSA Journal 2017;15(7):4875 [p. 22].

Reasoned opinion on the setting of import tolerance for flutriafol in hops

Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for prohexadione (considered variant prohexadione-calcium) in plums. EFSA Journal 2017;15(6):4837 [p. 20].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for prohexadione (considered variant prohexadione-calcium) in plums

Journal

(3)  
  Reasoned opinion on the modification of the existing MRLs for cyproconazole in rapeseed. EFSA Journal 2011;9(5):2187 [p. 30].

3

Reasoned opinion on the modification of the existing MRLs for cyproconazole in rapeseed

Journal

(4)  
  2017 m. rugsėjo 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1529, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama pagrindinė medžiaga natrio chloridas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (OL L 232, 2017 9 8, p. 1).

4

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II, III ir IV priedai iš dalies keičiami taip:

| 1. | II priede metilchlorpirifosui, fluazinamui, flutriafolui ir proheksadionui skirtos skiltys pakeičiamos taip:

  „Pesticidų liekanos ir didžiausia leidžiamoji koncentracija (mg/kg)











  Kodo Nr. | Atskirų produktų, kuriems nustatoma DLK, grupės ir pavyzdžiai (1) | Metilchlorpirifosas (F) | Fluazinamas (F) | Flutriafolas | Proheksadionas (proheksadionas (rūgštis) ir jo druskos, išreikšti kaip kalcio proheksadionas) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |
| 0100000 | ŠVIEŽI ARBA ŠALDYTI VAISIAI; RIEŠUTAI | | | | |
| 0110000 | Citrusiniai vaisiai | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0110010 | Greipfrutai | 0,05 (*1) | | | |
| 0110020 | Apelsinai | 0,5 | | | |
| 0110030 | Citrinos | 0,3 | | | |
| 0110040 | Žaliosios citrinos | 0,05 (*1) | | | |
| 0110050 | Mandarinai | 1 | | | |
| 0110990 | Kita (2) | 0,05 (*1) | | | |
| 0120000 | Medžių riešutai | 0,05 (*1) | 0,01 (*1) | 0,02 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0120010 | Migdolai | | | | |
| 0120020 | Bertoletijos | | | | |
| 0120030 | Anakardžiai | | | | |
| 0120040 | Kaštainiai | | | | |
| 0120050 | Kokosai | | | | |
| 0120060 | Lazdyno riešutai | | | | |
| 0120070 | Makadamijos | | | | |
| 0120080 | Karijos | | | | |
| 0120090 | Pinijos | | | | |
| 0120100 | Pistacijos | | | | |
| 0120110 | Graikiniai riešutai | | | | |
| 0120990 | Kita (2) | | | | |
| 0130000 | Sėklavaisiai | 0,5 | | 0,4 (+) | 0,1 |
| 0130010 | Obuoliai | | 0,3 (+) | | |
| 0130020 | Kriaušės | | 0,3 (+) | | |
| 0130030 | Svarainiai | | 0,01 (*1) | | |
| 0130040 | Šliandros | (*2) | 0,01 (*1) | | |
| 0130050 | Lokvos / japoninės lokvos | (*2) | 0,01 (*1) | | |
| 0130990 | Kita (2) | | 0,01 (*1) | | |
| 0140000 | Kaulavaisiai | | 0,01 (*1) | | |
| 0140010 | Abrikosai | 0,05 (*1) | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0140020 | Vyšnios (saldžiosios) | 0,05 (*1) | | 1 | 0,4 |
| 0140030 | Persikai | 0,5 | | 0,6 | 0,01 (*1) |
| 0140040 | Slyvos | 0,05 (*1) | | 0,4 | 0,05 |
| 0140990 | Kita (2) | 0,05 (*1) | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0150000 | Uogos ir smulkūs vaisiai | | | | |
| 0151000 | a) | Vynuogės |

1.

II priede metilchlorpirifosui, fluazinamui, flutriafolui ir proheksadionui skirtos skiltys pakeičiamos taip:

„Pesticidų liekanos ir didžiausia leidžiamoji koncentracija (mg/kg)

Kodo Nr.

Atskirų produktų, kuriems nustatoma DLK, grupės ir pavyzdžiai (1)

Metilchlorpirifosas (F)

Fluazinamas (F)

Flutriafolas

Proheksadionas (proheksadionas (rūgštis) ir jo druskos, išreikšti kaip kalcio proheksadionas)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

0100000

ŠVIEŽI ARBA ŠALDYTI VAISIAI; RIEŠUTAI

0110000

Citrusiniai vaisiai

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0110010

Greipfrutai

0,05 (*1)

0110020

Apelsinai

0,5

0110030

Citrinos

0,3

0110040

Žaliosios citrinos

0,05 (*1)

0110050

Mandarinai

1

0110990

Kita (2)

0,05 (*1)

0120000

Medžių riešutai

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0120010

Migdolai

0120020

Bertoletijos

0120030

Anakardžiai

0120040

Kaštainiai

0120050

Kokosai

0120060

Lazdyno riešutai

0120070

Makadamijos

0120080

Karijos

0120090

Pinijos

0120100

Pistacijos

0120110

Graikiniai riešutai

0120990

Kita (2)

0130000

Sėklavaisiai

0,5

0,4 (+)

0,1

0130010

Obuoliai

0,3 (+)

0130020

Kriaušės

0,3 (+)

0130030

Svarainiai

0,01 (*1)

0130040

Šliandros

(*2)

0,01 (*1)

0130050

Lokvos / japoninės lokvos

(*2)

0,01 (*1)

0130990

Kita (2)

0,01 (*1)

0140000

Kaulavaisiai

0,01 (*1)

0140010

Abrikosai

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0140020

Vyšnios (saldžiosios)

0,05 (*1)

1

0,4

0140030

Persikai

0,5

0,6

0,01 (*1)

0140040

Slyvos

0,05 (*1)

0,4

0,05

0140990

Kita (2)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0150000

Uogos ir smulkūs vaisiai

0151000

a)

0,2

0,01 (*1)

0151010

Valgomosios vynuogės

0,01 (*1) (+)

0,8

0151020

Vynuogės vynui gaminti

3 (+)

1,5 (+)

0152000

| b) | Braškės ir žemuogės |
| --- | --- |

b)

0,5

0,01 (*1)

1,5

0,15

0153000

| c) | Uogos, augančios ant dvimečių ūglių |
| --- | --- |

c)

0,05 (*1)

0,01 (*1) (+)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0153010

Gervuogės

0153020

Paprastosios gervuogės

0153030

Avietės (raudonosios ir geltonosios)

0153990

Kita (2)

0154000

| d) | Kiti smulkūs vaisiai ir uogos |
| --- | --- |

d)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0154010

Mėlynės, vaivorai ir šilauogės

3

0154020

Spanguolės

0,01 (*1)

0154030

Serbentai (juodieji, raudonieji ir baltieji)

0,01 (*1)

0154040

Agrastai (žalieji, raudonieji ir geltonieji)

0,01 (*1)

0154050

Erškėtuogės

(*2)

0,01 (*1)

0154060

Šilkmedžio uogos (juodojo ir baltojo)

(*2)

0,01 (*1)

0154070

Gudobelės vaisiai / pietinės gudobelės vaisiai

(*2)

0,01 (*1)

0154080

Šeivamedžio uogos

(*2)

0,01 (*1)

0154990

Kita (2)

0,01 (*1)

0160000

Kiti vaisiai kurių

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161000

| a) | Valgoma luobelė |
| --- | --- |

a)

0,01 (*1)

0161010

Datulės

0,05 (*1)

0161020

Figos

0,05 (*1)

0161030

Valgomosios alyvuogės

0,05 (*1)

0161040

Kinkanai

0,05 (*1)

0161050

Karambolos

(*2)

0161060

Persimonai / rytiniai persimonai

(*2)

0161070

Gvazdikmedžio vaisiai

(*2)

0161990

Kita (2)

0,05 (*1)

0162000

| b) | Nevalgoma luobelė, smulkūs |
| --- | --- |

b)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0162010

Kiviai (žalieji, raudonieji, geltonieji)

0162020

Ličiai

0162030

Valgomosios pasifloros

0162040

Opuncijos

(*2)

0162050

Gelčių sėklos

(*2)

0162060

Virgininiai persimonai (Virginia kaki)

(*2)

0162990

Kita (2)

0163000

| c) | Nevalgoma luobelė, stambūs |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokadai

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163020

Bananai

0,05 (*1)

0,3

0163030

Mangai

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163040

Papajos

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163050

Granatai

0,3

0,01 (*1)

0163060

Peruvinės anonos

(*2)

0,01 (*1)

0163070

Gvajavos

(*2)

0,01 (*1)

0163080

Ananasai

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163090

Duonvaisiai

(*2)

0,01 (*1)

0163100

Durijai

(*2)

0,01 (*1)

0163110

Dygliuotosios anonos

(*2)

0,01 (*1)

0163990

Kita (2)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0200000

ŠVIEŽIOS ARBA ŠALDYTOS DARŽOVĖS

0210000

Šakniavaisiai ir gumbavaisiai

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0211000

| a) | Bulvės |
| --- | --- |

a)

0,02

0,01 (*1)

0212000

| b) | Tropiniai šakniavaisiai ir gumbavaisiai |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0212010

Manijokai

0212020

Valgomieji batatai

0212030

Dioskorėjos

0212040

Bermudinės marantos

(*2)

0212990

Kita (2)

0213000

| c) | Kiti šakniavaisiai ir gumbavaisiai, išskyrus cukrinius runkelius |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

0213010

Burokėliai

0,06 (+)

0213020

Morkos

0,01 (*1)

0213030

Gumbiniai salierai

0,01 (*1)

0213040

Krienai

0,01 (*1)

0213050

Topinambai

0,01 (*1)

0213060

Pastarnokai

0,01 (*1)

0213070

Petražolės šaknys / šakninės petražolės

0,01 (*1)

0213080

Ridikai

0,01 (*1)

0213090

Pūteniai

0,01 (*1)

0213100

Griežčiai

0,01 (*1)

0213110

Ropės

0,01 (*1)

0213990

Kita (2)

0,01 (*1)

0220000

Svogūninės daržovės

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0220010

Valgomieji česnakai

0,06

0220020

Valgomieji svogūnai

0,06

0220030

Valgomieji svogūnėliai

0,06

0220040

Svogūnlaiškiai (išskyrus žaliuosius svogūnus ir tuščialaiškius česnakus)

0,01 (*1)

0220990

Kita (2)

0,01 (*1)

0230000

Vaisinės daržovės

0,01 (*1)

0231000

| a) | Bulvinių šeimos |
| --- | --- |

a)

0,5

0231010

Pomidorai

0,3

0,8

0231020

Paprikos

0,01 (*1)

1

0231030

Baklažanai

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231040

Valgomosios ybiškės

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231990

Kita (2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0232000

| b) | Moliūginių šeimos (valgoma luobelė) |
| --- | --- |

b)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,15

0232010

Agurkai

0232020

Kornišonai

0232030

Cukinijos

0232990

Kita (2)

0233000

| c) | Moliūginių šeimos (nevalgoma luobelė) |
| --- | --- |

c)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0233010

Melionai

0,2 (+)

0233020

Moliūgai

0,01 (*1)

0233030

Arbūzai

0,2 (+)

0233990

Kita (2)

0,01 (*1)

0234000

| d) | Cukriniai kukurūzai |
| --- | --- |

d)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0239000

| e) | Kitos vaisinės daržovės |
| --- | --- |

e)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0240000

Kopūstinės daržovės (išskyrus brassica rūšių šakniavaisius ir brassica rūšių jaunų lapų augalus)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0241000

| a) | Žiedinės |
| --- | --- |

a)

0241010

Brokoliniai kopūstai

0241020

Žiediniai kopūstai

0241990

Kita (2)

0242000

| b) | Gūžinės |
| --- | --- |

b)

0242010

Briuseliniai kopūstai

0242020

Gūžiniai kopūstai

0242990

Kita (2)

0243000

| c) | Lapinės |
| --- | --- |

c)

0243010

Pekininiai kopūstai

0243020

Garbiniuotieji kopūstai

0243990

Kita (2)

0244000

| d) | Ropiniai kopūstai |
| --- | --- |

d)

0250000

Lapinės daržovės, prieskoninės žolės ir valgomosios gėlės

0,05 (*1)

0251000

| a) | Salotos ir salotiniai augalai |
| --- | --- |

a)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0251010

Sultenės

0,01 (*1)

0251020

Sėjamosios salotos

1,5

0251030

Salotinės trūkažolės / endivijos

0,01 (*1)

0251040

Sėjamosios pipirnės, kiti daigai ir ūgliai

0,01 (*1)

0251050

Ankstyvosios barborytės

(*2)

0,01 (*1)

0251060

Sėjamosios gražgarstės

0,01 (*1)

0251070

Raukšlėtieji bastučiai

(*2)

0,01 (*1)

0251080

Jaunų lapų augalai (įskaitant brassica rūšis)

0,01 (*1)

0251990

Kita (2)

0,01 (*1)

0252000

| b) | Špinatai ir panašūs (lapai) |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0252010

Daržiniai špinatai

0252020

Paprastosios portulakos

(*2)

0252030

Burokėlių lapai

0252990

Kita (2)

0253000

| c) | Vynuogių ir panašių rūšių augalų lapai |
| --- | --- |

c)

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0254000

| d) | Rėžiukai |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0255000

| e) | Paprastosios trūkažolės / Cikorijos |
| --- | --- |

e)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0256000

| f) | Prieskoninės žolės ir valgomosios gėlės |
| --- | --- |

f)

0,05 (*1)

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0256010

Daržiniai builiai

0256020

Laiškiniai česnakai

0256030

Salierų lapai

0256040

Petražolės

0256050

Vaistiniai šalavijai

(*2)

0256060

Kvapieji rozmarinai

(*2)

0256070

Čiobreliai

(*2)

0256080

Bazilikai ir valgomosios gėlės

(*2)

0256090

Kilniojo lauramedžio lapai

(*2)

0256100

Vaistiniai kiečiai

(*2)

0256990

Kita (2)

0260000

Ankštinės daržovės

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0260010

Pupelės (su ankštimis)

0260020

Pupelės (be ankščių)

0260030

Žirniai (su ankštimis)

0260040

Žirniai (be ankščių)

0260050

Lęšiai

0260990

Kita (2)

0270000

Stiebinės daržovės

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0270010

Smidrai

0270020

Dygieji artišokai

0270030

Salierai

0270040

Paprastojo pankolio azorinis varietetas

0270050

Artišokai

0270060

Porai

0270070

Rabarbarai

0270080

Bambukų ūgliai

(*2)

0270090

Palmių šerdys

(*2)

0270990

Kita (2)

0280000

Grybai, samanos ir kerpės

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0280010

Auginamieji grybai

0280020

Miško grybai

0280990

Samanos ir kerpės

0290000

Dumbliai ir prokariotai

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0300000

ANKŠTINIAI AUGALAI

0,05 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0300010

Pupos

(+)

0300020

Lęšiai

0300030

Žirniai

0300040

Lubinai / lubinų pupelės

0300990

Kita (2)

0400000

ALIEJINIŲ AUGALŲ SĖKLOS IR ALIEJINGI VAISIAI

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0401000

Aliejinių augalų sėklos

0401010

Sėmenys

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401020

Žemės riešutai

0,15

0,9

0401030

Aguonų sėklos

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401040

Sezamų sėklos.

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401050

Saulėgrąžų sėklos

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401060

Rapsų sėklos

0,5

0,01 (*1)

0401070

Sojos

0,4

0,01 (*1)

0401080

Garstyčių sėklos

0,5

0,01 (*1)

0401090

Vilnamedžių sėklos

0,5

0,01 (*1)

0401100

Moliūgų sėklos

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401110

Dažiniai dygminai

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401120

Agurklės

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401130

Sėjamosios judros

(*2)

0,5

0,01 (*1)

0401140

Kanapių sėklos

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401150

Paprastųjų ricinmedžių sėklos

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401990

Kita (2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0402000

Aliejiniai vaisiai

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0402010

Aliejaus gamybai skirtos alyvuogės

0402020

Alyvpalmių branduoliai

(*2)

0402030

Alyvpalmių vaisiai

(*2)

0402040

Tikrųjų kapokmedžių vaisiai

(*2)

0402990

Kita (2)

0500000

GRŪDAI

3

0,02 (*1)

0500010

Miežiai

0,15

0,1

0500020

Grikiai ir kitos javams prilyginamos kultūros

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500030

Kukurūzai

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500040

Tikrosios soros

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500050

Avižos

0,01 (*1)

0,1

0500060

Ryžiai

1,5 (+)

0,02 (*1)

0500070

Rugiai

0,15

0,1

0500080

Dvispalviai sorgai

1,5

0,02 (*1)

0500090

Paprastieji kviečiai

0,15

0,1

0500990

Kita (2)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0600000

ARBATA, KAVA, ŽOLELIŲ UŽPILAI, KAKAVA ir SALDŽIOSIOS CERATONIJOS

0,05 (*1)

0610000

Arbata

0,1 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0620000

Kavos pupelės

(*2)

0,1 (*1)

0,15

0630000

Žolelių užpilai (gauti iš

(*2)

0,05 (*1)

0631000

| a) | Žiedai |
| --- | --- |

a)

(*2)

0,1 (*1)

0631010

Vaistinės ramunės

(*2)

0631020

Jamaikinės kinrožės

(*2)

0631030

Rožės

(*2)

0631040

Jazminai

(*2)

0631050

Liepų žiedai

(*2)

0631990

Kita (2)

(*2)

0632000

| b) | Lapai ir prieskoninės žolės |
| --- | --- |

b)

(*2)

0,1 (*1)

0632010

Daržinės braškės

(*2)

0632020

Siauralapis raibsteglis

(*2)

0632030

Paragvajinis bugienis

(*2)

0632990

Kita (2)

(*2)

0633000

| c) | Šaknys |
| --- | --- |

c)

(*2)

3 (+)

0633010

Valerijonas

(*2)

0633020

Ženšenis

(*2)

0633990

Kita (2)

(*2)

0639000

| d) | bet kurios kitos augalo dalys |
| --- | --- |

d)

(*2)

0,1 (*1)

0640000

Kakavos pupelės

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0650000

Saldžiosios ceratonijos

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0700000

APYNIAI

0,1 (*1)

0,1 (*1)

20

0,01 (*1)

0800000

PRIESKONIAI

(*2)

0810000

Sėklos prieskoniai

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0810010

Anyžinė ožiažolė

(*2)

0810020

Persiniai gumbakmyniai

(*2)

0810030

Salierai

(*2)

0810040

Blakinės kalendros

(*2)

0810050

Kuminai

(*2)

0810060

Krapai

(*2)

0810070

Paprastieji pankoliai

(*2)

0810080

Vaistinės ožragės

(*2)

0810090

Muskatai

(*2)

0810990

Kita (2)

(*2)

0820000

Vaisių prieskoniai

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0820010

Kvapieji pimentai

(*2)

0820020

Pirulinės uosrūtės (pipirinės uosrūtės)

(*2)

0820030

Kmynai

(*2)

0820040

Kardamonas

(*2)

0820050

Kadagio uogos

(*2)

0820060

Pipirai (juodieji, žalieji ir baltieji)

(*2)

0820070

Vanilė

(*2)

0820080

Tamarindas

(*2)

0820990

Kita (2)

(*2)

0830000

Žievės prieskoniai

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0830010

Cinamonas

(*2)

0830990

Kita (2)

(*2)

0840000

Šaknys ir šakniastiebiai prieskoniai

(*2)

0840010

Paprastasis saldymedis

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840020

Imbieras

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840030

Daržinės ciberžolės

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840040

Krienai

(*2)

(+)

(+)

(+)

0840990

Kita (2)

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850000

Pumpurų prieskoniai

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850010

Gvazdikėliai

(*2)

0850020

Kaparėliai

(*2)

0850990

Kita (2)

(*2)

0860000

Žiedų purkų prieskoniai

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0860010

Šafranai

(*2)

0860990

Kita (2)

(*2)

0870000

Kevalų prieskoniai

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0870010

Muskatmedžio vaisiai

(*2)

0870990

Kita (2)

(*2)

0900000

CUKRINIAI AUGALAI

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0900010

Cukriniai runkeliai (šaknys)

(*2)

0,06

0900020

Cukranendrės

(*2)

0,01 (*1)

0900030

Paprastosios trūkažolės šaknys

(*2)

0,01 (*1)

0900990

Kita (2)

(*2)

0,01 (*1)

1000000

GYVŪNINIAI PRODUKTAI. SAUSUMOS GYVŪNAI

1010000

Audiniai

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1011000

| a) | Kiaulių |
| --- | --- |

a)

1011010

Raumenys

0,01 (*1)

1011020

Riebalų audiniai

0,01 (*1)

1011030

Kepenys

0,1 (+)

1011040

Inkstai

0,01 (*1)

1011050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

0,01 (*1)

1011990

Kita (2)

0,01 (*1)

1012000

| b) | Galvijų |
| --- | --- |

b)

1012010

Raumenys

0,01 (*1)

1012020

Riebalų audiniai

0,01 (*1)

1012030

Kepenys

0,3 (+)

1012040

Inkstai

0,01 (*1)

1012050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

0,01 (*1)

1012990

Kita (2)

0,01 (*1)

1013000

| c) | Avių |
| --- | --- |

c)

1013010

Raumenys

0,01 (*1)

1013020

Riebalų audiniai

0,01 (*1)

1013030

Kepenys

0,3 (+)

1013040

Inkstai

0,01 (*1)

1013050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

0,01 (*1)

1013990

Kita (2)

0,01 (*1)

1014000

| d) | Ožkų |
| --- | --- |

d)

1014010

Raumenys

0,01 (*1)

1014020

Riebalų audiniai

0,01 (*1)

1014030

Kepenys

0,3 (+)

1014040

Inkstai

0,01 (*1)

1014050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

0,01 (*1)

1014990

Kita (2)

0,01 (*1)

1015000

| e) | Arklinių šeimos gyvūnų |
| --- | --- |

e)

(*2)

1015010

Raumenys

(*2)

0,01 (*1)

1015020

Riebalų audiniai

(*2)

0,01 (*1)

1015030

Kepenys

(*2)

0,3 (+)

1015040

Inkstai

(*2)

0,01 (*1)

1015050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

(*2)

0,01 (*1)

1015990

Kita (2)

(*2)

0,01 (*1)

1016000

| e) | Naminių paukščių |
| --- | --- |

e)

1016010

Raumenys

0,01 (*1)

1016020

Riebalų audiniai

0,01 (*1)

1016030

Kepenys

0,03

1016040

Inkstai

0,03

1016050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

0,03

1016990

Kita (2)

0,01 (*1)

1017000

| g) | Kitų ūkinės paskirties sausumos gyvūnų |
| --- | --- |

g)

(*2)

1017010

Raumenys

(*2)

0,01 (*1)

1017020

Riebalų audiniai

(*2)

0,01 (*1)

1017030

Kepenys

(*2)

0,3 (+)

1017040

Inkstai

(*2)

0,01 (*1)

1017050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

(*2)

0,01 (*1)

1017990

Kita (2)

(*2)

0,01 (*1)

1020000

Pienas

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1020010

Galvijai

1020020

Avys

1020030

Ožkos

1020040

Arkliai

1020990

Kita (2)

1030000

Paukščių kiaušiniai

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1030010

Vištos

1030020

Antys

(*2)

1030030

Žąsys

(*2)

1030040

Putpelės

(*2)

1030990

Kita (2)

(*2)

1040000

Medus ir kiti bitininkystės produktai

(*2)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

1050000

Varliagyviai ir ropliai

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1060000

Sausumos bestuburiai gyvūnai

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1070000

Laukiniai sausumos stuburiniai gyvūnai

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

| (F) | = | Tirpus riebaluose. |
| --- | --- | --- |

(F)

=

Tirpus riebaluose.

Fluazinamas (F)

| (+) | Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie liekanų pobūdį perdirbtuose gaminiuose. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. spalio 18 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.







  0130010 | Obuoliai |
| --- | --- | --- |
| 0130020 | Kriaušės |

(+)

Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie liekanų pobūdį perdirbtuose gaminiuose. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. spalio 18 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.

0130010

Obuoliai

0130020

Kriaušės

| (+) | Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie liekanų tyrimus. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. spalio 18 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.







  0151010 | Valgomosios vynuogės |
| --- | --- | --- |

(+)

Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie liekanų tyrimus. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. spalio 18 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.

0151010

Valgomosios vynuogės

| (+) | Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie liekanų pobūdį perdirbtuose gaminiuose. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. spalio 18 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.







  0151020 | Vynuogės vynui gaminti |
| --- | --- | --- |

(+)

Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie liekanų pobūdį perdirbtuose gaminiuose. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. spalio 18 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.

0151020

Vynuogės vynui gaminti

| (+) | Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie liekanų tyrimus. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. spalio 18 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.







  0153000 | c) | Uogos, augančios ant stiebų |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie liekanų tyrimus. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. spalio 18 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.

0153000

c)

0153010

Raukšlėtosios gervuogės

0153020

Paprastosios gervuogės

0153030

Avietės (raudonosios ir geltonosios)

0300010

Pupos

| (+) | Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie analizės metodus. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. spalio 18 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.







  0633000 | c) | Šaknys |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie analizės metodus. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. spalio 18 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.

0633000

c)

0633010

Valerijono šaknys

0633020

Ženšenio šaknys

| (+) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.







  0840040 | Krienai |
| --- | --- | --- |

(+)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.

0840040

Krienai

Flutriafolas

| (+) | Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie liekanų pobūdį perdirbtuose gaminiuose. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. sausio 27 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.







  0130000 | Sėklavaisiai |
| --- | --- | --- |
| 0130010 | Obuoliai |
| 0130020 | Kriaušės |
| 0130030 | Svarainiai |
| 0130040 | Šliandros |
| 0130050 | Lokvos / japoninės lokvos |
| 0130990 | Kita |
| 0151020 | Vynuogės vynui gaminti |

(+)

Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie liekanų pobūdį perdirbtuose gaminiuose. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. sausio 27 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.

0130000

Sėklavaisiai

0130010

Obuoliai

0130020

Kriaušės

0130030

Svarainiai

0130040

Šliandros

0130050

Lokvos / japoninės lokvos

0130990

Kita

0151020

Vynuogės vynui gaminti

| (+) | Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie liekanų tyrimus. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. sausio 27 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.







  0213010 | Burokėliai |
| --- | --- | --- |
| 0233010 | Melionai |
| 0233030 | Arbūzai |
| 0500060 | Ryžiai |

(+)

Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie liekanų tyrimus. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. sausio 27 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.

0213010

Burokėliai

0233010

Melionai

0233030

Arbūzai

0500060

Ryžiai

| (+) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.







  0840040 | Krienai |
| --- | --- | --- |

(+)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.

0840040

Krienai

| (+) | Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie šėrimo tyrimams skirtų mėginių laikymo sąlygas. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. sausio 27 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.







  1011030 | Kepenys |
| --- | --- | --- |

(+)

Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie šėrimo tyrimams skirtų mėginių laikymo sąlygas. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. sausio 27 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.

1011030

Kepenys

| (+) | Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie atrajotojų metabolizmą ir šėrimo tyrimams skirtų mėginių laikymo sąlygas. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. sausio 27 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.







  1012030 | Kepenys |
| --- | --- | --- |
| 1013030 | Kepenys |
| 1014030 | Kepenys |

(+)

Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie atrajotojų metabolizmą ir šėrimo tyrimams skirtų mėginių laikymo sąlygas. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. sausio 27 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.

1012030

Kepenys

1013030

Kepenys

1014030

Kepenys

| (+) | Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie šėrimo tyrimams skirtų mėginių laikymo sąlygas. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. sausio 27 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.







  1015030 | Kepenys |
| --- | --- | --- |

(+)

Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie šėrimo tyrimams skirtų mėginių laikymo sąlygas. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. sausio 27 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.

1015030

Kepenys

| (+) | Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie atrajotojų metabolizmą ir šėrimo tyrimams skirtų mėginių laikymo sąlygas. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. sausio 27 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.







  1017030 | Kepenys |
| --- | --- | --- |

(+)

Europos maisto saugos tarnyba nustatė, kad trūksta tam tikros informacijos apie atrajotojų metabolizmą ir šėrimo tyrimams skirtų mėginių laikymo sąlygas. Peržiūrėdama DLK Komisija atsižvelgs į pirmame sakinyje nurodytą informaciją, jeigu ji bus pateikta iki 2018 m. sausio 27 d., arba, jeigu iki tos dienos jos pateikta nebus, – į tai, kad informacijos nėra.

1017030

Kepenys

Proheksadionas (proheksadionas (rūgštis) ir jo druskos, išreikšti kaip proheksadiono kalcis)

| (+) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.







  0840040 | Krienai“ |
| --- | --- | --- |

(+)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.

0840040

Krienai“

| 2. | III priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | A dalyje ametoktradinui, ciprokonazolui ir difenokonazolui skirtos skiltys pakeičiamos taip:

  „Pesticidų liekanos ir didžiausia leidžiamoji liekanų koncentracija (mg/kg)










  Kodo Nr. | Atskirų produktų, kuriems nustatoma DLK, grupės ir pavyzdžiai (2) | Ametoktradinas (R) | Ciprokonazolas (F) | Difenokonazolas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | ŠVIEŽI ARBA ŠALDYTI VAISIAI; RIEŠUTAI | | | |
| 0110000 | Citrusiniai vaisiai | 0,01 (*3) | 0,05 (*3) | 0,6 |
| 0110010 | Greipfrutai | | | |
| 0110020 | Apelsinai | | | |
| 0110030 | Citrinos | | | |
| 0110040 | Žaliosios citrinos | | | |
| 0110050 | Mandarinai | | | |
| 0110990 | Kita (2) | | | |
| 0120000 | Medžių riešutai | 0,01 (*3) | 0,05 (*3) | 0,05 (*3) |
| 0120010 | Migdolai | | | |
| 0120020 | Bertoletijos | | | |
| 0120030 | Anakardžiai | | | |
| 0120040 | Kaštainiai | | | |
| 0120050 | Kokosai | | | |
| 0120060 | Lazdyno riešutai | | | |
| 0120070 | Makadamijos | | | |
| 0120080 | Karijos | | | |
| 0120090 | Pinijos | | | |
| 0120100 | Pistacijos | | | |
| 0120110 | Graikiniai riešutai | | | |
| 0120990 | Kita (2) | | | |
| 0130000 | Sėklavaisiai | 0,01 (*3) | 0,1 | 0,8 |
| 0130010 | Obuoliai | | | |
| 0130020 | Kriaušės | | | |
| 0130030 | Svarainiai | | | |
| 0130040 | Šliandros | | | |
| 0130050 | Lokvos / japoninės lokvos | | | |
| 0130990 | Kita (2) | | | |
| 0140000 | Kaulavaisiai | 0,01 (*3) | | |
| 0140010 | Abrikosai | | 0,1 | 0,7 |
| 0140020 | Vyšnios (saldžiosios) | | 0,1 | 0,3 |
| 0140030 | Persikai | | 0,1 | 0,5 |
| 0140040 | Slyvos | | 0,05 (*3) | 0,5 |
| 0140990 | Kita (2) | | 0,05 (*3) | 0,1 |
| 0150000 | Uogos ir smulkūs vaisiai | | | |
| 0151000 | a) | Vynuogės |

2.

III priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

A dalyje ametoktradinui, ciprokonazolui ir difenokonazolui skirtos skiltys pakeičiamos taip:

„Pesticidų liekanos ir didžiausia leidžiamoji liekanų koncentracija (mg/kg)

Kodo Nr.

Atskirų produktų, kuriems nustatoma DLK, grupės ir pavyzdžiai (2)

Ametoktradinas (R)

Ciprokonazolas (F)

Difenokonazolas

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

ŠVIEŽI ARBA ŠALDYTI VAISIAI; RIEŠUTAI

0110000

Citrusiniai vaisiai

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,6

0110010

Greipfrutai

0110020

Apelsinai

0110030

Citrinos

0110040

Žaliosios citrinos

0110050

Mandarinai

0110990

Kita (2)

0120000

Medžių riešutai

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0120010

Migdolai

0120020

Bertoletijos

0120030

Anakardžiai

0120040

Kaštainiai

0120050

Kokosai

0120060

Lazdyno riešutai

0120070

Makadamijos

0120080

Karijos

0120090

Pinijos

0120100

Pistacijos

0120110

Graikiniai riešutai

0120990

Kita (2)

0130000

Sėklavaisiai

0,01 (*3)

0,1

0,8

0130010

Obuoliai

0130020

Kriaušės

0130030

Svarainiai

0130040

Šliandros

0130050

Lokvos / japoninės lokvos

0130990

Kita (2)

0140000

Kaulavaisiai

0,01 (*3)

0140010

Abrikosai

0,1

0,7

0140020

Vyšnios (saldžiosios)

0,1

0,3

0140030

Persikai

0,1

0,5

0140040

Slyvos

0,05 (*3)

0,5

0140990

Kita (2)

0,05 (*3)

0,1

0150000

Uogos ir smulkūs vaisiai

0151000

a)

6

0,2

3

0151010

Valgomosios vynuogės

0151020

Vynuogės vynui gaminti

0152000

| b) | Braškės ir žemuogės |
| --- | --- |

b)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0153000

| c) | Uogos, augančios ant dvimečių ūglių |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0153010

Gervuogės

1,5

0153020

Paprastosios gervuogės

0,1

0153030

Avietės (raudonosios ir geltonosios)

1,5

0153990

Kita (2)

0,1

0154000

| d) | Kiti smulkūs vaisiai ir uogos |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0154010

Mėlynės, vaivorai ir šilauogės

0,1

0154020

Spanguolės

0,1

0154030

Serbentai (juodieji, raudonieji ir baltieji)

0,2

0154040

Agrastai (žalieji, raudonieji ir geltonieji)

0,1

0154050

Erškėtuogės

0,1

0154060

Šilkmedžio uogos (juodojo ir baltojo)

0,1

0154070

Gudobelės vaisiai / pietinės gudobelės vaisiai

0,8

0154080

Šeivamedžio uogos

0,1

0154990

Kita (2)

0,1

0160000

Kiti vaisiai kurių

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0161000

| a) | Valgoma luobelė |
| --- | --- |

a)

0161010

Datulės

0,1

0161020

Figos

0,1

0161030

Valgomosios alyvuogės

2

0161040

Kinkanai

0,6

0161050

Karambolos

0,1

0161060

Persimonai / rytiniai persimonai

0,8

0161070

Gvazdikmedžio vaisiai

0,1

0161990

Kita (2)

0,1

0162000

| b) | Nevalgoma luobelė, smulkūs |
| --- | --- |

b)

0,1

0162010

Kiviai (žalieji, raudonieji, geltonieji)

0162020

Ličiai

0162030

Valgomosios pasifloros

0162040

Opuncijos

0162050

Gelčių sėklos

0162060

Virgininiai persimonai (Virginia kaki)

0162990

Kita (2)

0163000

| c) | Nevalgoma luobelė, stambūs |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokadai

0,6

0163020

Bananai

0,1

0163030

Mangai

0,1

0163040

Papajos

0,2

0163050

Granatai

0,1

0163060

Peruvinės anonos

0,1

0163070

Gvajavos

0,1

0163080

Ananasai

0,1

0163090

Duonvaisiai

0,1

0163100

Durijai

0,1

0163110

Dygliuotosios anonos

0,1

0163990

Kita (2)

0,1

0200000

ŠVIEŽIOS ARBA ŠALDYTOS DARŽOVĖS

0210000

Šakniavaisiai ir gumbavaisiai

0,05 (*3)

0211000

| a) | Bulvės |
| --- | --- |

a)

0,05

0,1

0212000

| b) | Tropiniai šakniavaisiai ir gumbavaisiai |
| --- | --- |

b)

0,05

0,1

0212010

Manijokai

0212020

Valgomieji batatai

0212030

Dioskorėjos

0212040

Bermudinės marantos

0212990

Kita (2)

0213000

| c) | Kiti šakniavaisiai ir gumbavaisiai, išskyrus cukrinius runkelius |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0213010

Burokėliai

0,4

0213020

Morkos

0,4

0213030

Gumbiniai salierai

2

0213040

Krienai

0,4

0213050

Topinambai

0,4

0213060

Pastarnokai

0,4

0213070

Petražolės šaknys / šakninės petražolės

0,4

0213080

Ridikai

0,4

0213090

Pūteniai

0,4

0213100

Griežčiai

0,4

0213110

Ropės

0,4

0213990

Kita (2)

0,4

0220000

Svogūninės daržovės

0,05 (*3)

0220010

Valgomieji česnakai

1,5

0,5

0220020

Valgomieji svogūnai

1,5

0,5

0220030

Valgomieji svogūnėliai

1,5

0,5

0220040

Svogūnlaiškiai (išskyrus žaliuosius svogūnus ir tuščialaiškius česnakus)

5

9

0220990

Kita (2)

0,01 (*3)

0,5

0230000

Vaisinės daržovės

0,05 (*3)

0231000

| a) | Bulvinių šeimos |
| --- | --- |

a)

0231010

Pomidorai

2

2

0231020

Paprikos

2

0,8

0231030

Baklažanai

1,5

0,6

0231040

Valgomosios ybiškės

1,5

0,05 (*3)

0231990

Kita (2)

1,5

0,05 (*3)

0232000

| b) | Moliūginių šeimos (valgoma luobelė) |
| --- | --- |

b)

0,3

0232010

Agurkai

2

0232020

Kornišonai

3

0232030

Cukinijos

3

0232990

Kita (2)

3

0233000

| c) | Moliūginių šeimos (nevalgoma luobelė) |
| --- | --- |

c)

3

0,2

0233010

Melionai

0233020

Moliūgai

0233030

Arbūzai

0233990

Kita (2)

0234000

| d) | Cukriniai kukurūzai |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0239000

| e) | Kitos vaisinės daržovės |
| --- | --- |

e)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0240000

Kopūstinės daržovės (išskyrus brassica rūšių šakniavaisius ir brassica rūšių jaunų lapų augalus)

0,05 (*3)

0241000

| a) | Žiedinės |
| --- | --- |

a)

0241010

Brokoliniai kopūstai

6

1

0241020

Žiediniai kopūstai

0,01 (*3)

0,2

0241990

Kita (2)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0242000

| b) | Gūžinės |
| --- | --- |

b)

0,3

0242010

Briuseliniai kopūstai

0,01 (*3)

0242020

Gūžiniai kopūstai

15

0242990

Kita (2)

0,01 (*3)

0243000

| c) | Lapinės |
| --- | --- |

c)

2

0243010

Pekininiai kopūstai

60

0243020

Garbiniuotieji kopūstai

0,01 (*3)

0243990

Kita (2)

0,01 (*3)

0244000

| d) | Ropiniai kopūstai |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0250000

Lapinės daržovės, prieskoninės žolės ir valgomosios gėlės

0251000

| a) | Salotos ir salotiniai augalai |
| --- | --- |

a)

0251010

Sultenės

50

5

7

0251020

Sėjamosios salotos

40

0,05 (*3)

4

0251030

Salotinės trūkažolės / endivijos

40

0,05 (*3)

0,8

0251040

Sėjamosios pipirnės, kiti daigai ir ūgliai

40

0,05 (*3)

4

0251050

Ankstyvosios barborytės

40

0,05 (*3)

4

0251060

Sėjamosios gražgarstės

40

0,05 (*3)

2

0251070

Raukšlėtieji bastučiai

40

0,05 (*3)

4

0251080

Jaunų lapų augalai (įskaitant brassica rūšis)

40

0,05 (*3)

4

0251990

Kita (2)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

4

0252000

| b) | Špinatai ir panašūs (lapai) |
| --- | --- |

b)

60

0,05 (*3)

0252010

Daržiniai špinatai

2

0252020

Paprastosios portulakos

2

0252030

Burokėlių lapai

4

0252990

Kita (2)

0,05 (*3)

0253000

| c) | Vynuogių ir panašių rūšių augalų lapai |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0254000

| d) | Rėžiukai |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0255000

| e) | Paprastosios trūkažolės / Cikorijos |
| --- | --- |

e)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,08

0256000

| f) | Prieskoninės žolės ir valgomosios gėlės |
| --- | --- |

f)

20

0,05 (*3)

0256010

Daržiniai builiai

10

0256020

Laiškiniai česnakai

4

0256030

Salierų lapai

10

0256040

Petražolės

10

0256050

Vaistiniai šalavijai

4

0256060

Kvapieji rozmarinai

4

0256070

Čiobreliai

4

0256080

Bazilikai ir valgomosios gėlės

10

0256090

Kilniojo lauramedžio lapai

4

0256100

Vaistiniai kiečiai

4

0256990

Kita (2)

4

0260000

Ankštinės daržovės

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0260010

Pupelės (su ankštimis)

1

0260020

Pupelės (be ankščių)

1

0260030

Žirniai (su ankštimis)

1

0260040

Žirniai (be ankščių)

1

0260050

Lęšiai

0,05 (*3)

0260990

Kita (2)

0,05 (*3)

0270000

Stiebinės daržovės

0270010

Smidrai

0,01 (*3)

0,1

0,05 (*3)

0270020

Dygieji artišokai

0,01 (*3)

0,05 (*3)

7

0270030

Salierai

20

0,2

7

0270040

Paprastojo pankolio azorinis varietetas

20

0,05 (*3)

5

0270050

Artišokai

0,01 (*3)

0,1

1

0270060

Porai

5

0,05 (*3)

0,6

0270070

Rabarbarai

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0270080

Bambukų ūgliai

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0270090

Palmių šerdys

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0270990

Kita (2)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0280000

Grybai, samanos ir kerpės

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0280010

Auginamieji grybai

0280020

Miško grybai

0280990

Samanos ir kerpės

0290000

Dumbliai ir prokariotai

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0300000

ANKŠTINIAI AUGALAI

0,01 (*3)

0,08

0300010

Pupos

0,06

0300020

Lęšiai

0,06

0300030

Žirniai

0,1

0300040

Lubinai / lubinų pupelės

0,06

0300990

Kita (2)

0,06

0400000

ALIEJINIŲ AUGALŲ SĖKLOS IR ALIEJINGI VAISIAI

0,01 (*3)

0401000

Aliejinių augalų sėklos

0401010

Sėmenys

0,05 (*3)

0,2

0401020

Žemės riešutai

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401030

Aguonų sėklos

0,4

0,05 (*3)

0401040

Sezamų sėklos.

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401050

Saulėgrąžų sėklos

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401060

Rapsų sėklos

0,4

0,5

0401070

Sojos

0,07

0,1

0401080

Garstyčių sėklos

0,4

0,2

0401090

Vilnamedžių sėklos

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401100

Moliūgų sėklos

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401110

Dažiniai dygminai

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401120

Agurklės

0,4

0,05 (*3)

0401130

Sėjamosios judros

0,4

0,05 (*3)

0401140

Kanapių sėklos

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401150

Paprastųjų ricinmedžių sėklos

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401990

Kita (2)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0402000

Aliejiniai vaisiai

0,05 (*3)

0402010

Aliejaus gamybai skirtos alyvuogės

2

0402020

Alyvpalmių branduoliai

0,05 (*3)

0402030

Alyvpalmių vaisiai

0,05 (*3)

0402040

Tikrųjų kapokmedžių vaisiai

0,05 (*3)

0402990

Kita (2)

0,05 (*3)

0500000

GRŪDAI

0,01 (*3)

0500010

Miežiai

0,2

0,3

0500020

Grikiai ir kitos javams prilyginamos kultūros

0,1

0,05 (*3)

0500030

Kukurūzai

0,1

0,05 (*3)

0500040

Tikrosios soros

0,1

0,05 (*3)

0500050

Avižos

0,2

0,05 (*3)

0500060

Ryžiai

0,1

3

0500070

Rugiai

0,1

0,1

0500080

Dvispalviai sorgai

0,1

0,05 (*3)

0500090

Paprastieji kviečiai

0,1

0,1

0500990

Kita (2)

0,1

0,05 (*3)

0600000

ARBATA, KAVA, ŽOLELIŲ UŽPILAI, KAKAVA ir SALDŽIOSIOS CERATONIJOS

0,01 (*3)

0610000

Arbata

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0620000

Kavos pupelės

0,1

0,05 (*3)

0630000

Žolelių užpilai (gauti iš

0,05 (*3)

20

0631000

| a) | Žiedai |
| --- | --- |

a)

0631010

Vaistinės ramunės

0631020

Jamaikinės kinrožės

0631030

Rožės

0631040

Jazminai

0631050

Liepų žiedai

0631990

Kita (2)

0632000

| b) | Lapai ir prieskoninės žolės |
| --- | --- |

b)

0632010

Daržinės braškės

0632020

Siauralapis raibsteglis

0632030

Paragvajinis bugienis

0632990

Kita (2)

0633000

| c) | Šaknys |
| --- | --- |

c)

0633010

Valerijonas

0633020

Ženšenis

0633990

Kita (2)

0639000

| d) | bet kurios kitos augalo dalys |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakavos pupelės

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0650000

Saldžiosios ceratonijos

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0700000

APYNIAI

100

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0800000

PRIESKONIAI

0810000

Sėklos prieskoniai

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0810010

Anyžinė ožiažolė

0810020

Persiniai gumbakmyniai

0810030

Salierai

0810040

Blakinės kalendros

0810050

Kuminai

0810060

Krapai

0810070

Paprastieji pankoliai

0810080

Vaistinės ožragės

0810090

Muskatai

0810990

Kita (2)

0820000

Vaisių prieskoniai

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0820010

Kvapieji pimentai

0820020

Pirulinės uosrūtės (pipirinės uosrūtės)

0820030

Kmynai

0820040

Kardamonas

0820050

Kadagio uogos

0820060

Pipirai (juodieji, žalieji ir baltieji)

0820070

Vanilė

0820080

Tamarindas

0820990

Kita (2)

0830000

Žievės prieskoniai

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0830010

Cinamonas

0830990

Kita (2)

0840000

Šaknys ir šakniastiebiai prieskoniai

0840010

Paprastasis saldymedis

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840020

Imbieras

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840030

Daržinės ciberžolės

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840040

Krienai

(+)

(+)

(+)

0840990

Kita (2)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0850000

Pumpurų prieskoniai

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0850010

Gvazdikėliai

0850020

Kaparėliai

0850990

Kita (2)

0860000

Žiedų purkų prieskoniai

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0860010

Šafranai

0860990

Kita (2)

0870000

Kevalų prieskoniai

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0870010

Muskatmedžio vaisiai

0870990

Kita (2)

0900000

CUKRINIAI AUGALAI

0,01 (*3)

0900010

Cukriniai runkeliai (šaknys)

0,1

0,2

0900020

Cukranendrės

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0900030

Paprastosios trūkažolės šaknys

0,05 (*3)

0,6

0900990

Kita (2)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1000000

GYVŪNINIAI PRODUKTAI. SAUSUMOS GYVŪNAI

1010000

Audiniai

0,03 (*3)

1011000

| a) | Kiaulių |
| --- | --- |

a)

1011010

Raumenys

0,05 (*3)

0,05

1011020

Riebalų audiniai

0,05 (*3)

0,05

1011030

Kepenys

0,5

0,2

1011040

Inkstai

0,5

0,2

1011050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

0,5

0,2

1011990

Kita (2)

0,05 (*3)

0,1

1012000

| b) | Galvijų |
| --- | --- |

b)

1012010

Raumenys

0,05 (*3)

0,05

1012020

Riebalų audiniai

0,05 (*3)

0,05

1012030

Kepenys

0,5

0,2

1012040

Inkstai

0,5

0,2

1012050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

0,5

0,2

1012990

Kita (2)

0,05 (*3)

0,1

1013000

| c) | Avių |
| --- | --- |

c)

1013010

Raumenys

0,05 (*3)

0,05

1013020

Riebalų audiniai

0,05 (*3)

0,05

1013030

Kepenys

0,5

0,2

1013040

Inkstai

0,5

0,2

1013050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

0,5

0,2

1013990

Kita (2)

0,05 (*3)

0,1

1014000

| d) | Ožkų |
| --- | --- |

d)

1014010

Raumenys

0,05 (*3)

0,05

1014020

Riebalų audiniai

0,05 (*3)

0,05

1014030

Kepenys

0,5

0,2

1014040

Inkstai

0,5

0,2

1014050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

0,5

0,2

1014990

Kita (2)

0,05 (*3)

0,1

1015000

| e) | Arklinių šeimos gyvūnų |
| --- | --- |

e)

1015010

Raumenys

0,05 (*3)

0,05

1015020

Riebalų audiniai

0,05 (*3)

0,05

1015030

Kepenys

0,5

0,2

1015040

Inkstai

0,5

0,2

1015050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

0,5

0,2

1015990

Kita (2)

0,05 (*3)

0,1

1016000

| e) | Naminių paukščių |
| --- | --- |

e)

0,05 (*3)

0,1

1016010

Raumenys

1016020

Riebalų audiniai

1016030

Kepenys

1016040

Inkstai

1016050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1016990

Kita (2)

1017000

| g) | Kitų ūkinės paskirties sausumos gyvūnų |
| --- | --- |

g)

1017010

Raumenys

0,05 (*3)

0,1

1017020

Riebalų audiniai

0,05 (*3)

0,1

1017030

Kepenys

0,5

0,2

1017040

Inkstai

0,5

0,2

1017050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

0,5

0,2

1017990

Kita (2)

0,05 (*3)

0,1

1020000

Pienas

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,005 (*3)

1020010

Galvijai

1020020

Avys

1020030

Ožkos

1020040

Arkliai

1020990

Kita (2)

1030000

Paukščių kiaušiniai

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1030010

Vištos

1030020

Antys

1030030

Žąsys

1030040

Putpelės

1030990

Kita (2)

1040000

Medus ir kiti bitininkystės produktai

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1050000

Varliagyviai ir ropliai

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1060000

Sausumos bestuburiai gyvūnai

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1070000

Laukiniai sausumos stuburiniai gyvūnai

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

| (F) | = | Tirpus riebaluose. |
| --- | --- | --- |

(F)

=

Tirpus riebaluose.

Ametoktradinas (R)

| (R) | = | Skirtingai apibrėžiamos liekanos pesticidų, kurių kodų skaitmenų deriniai nurodomi toliau:
  Ametoktradinas – kodas 1000000 , išskyrus 1040000 : ametoktradinas, metabolitas 4-(7-amino-5-etil [1,2,4]triazol [1,5-a]pirimidin-6-il) butano rūgštis (M650F01) ir metabolitas 6-(7-amino-5-etil [1,2,4]triazol [1,5-a]pirimidin-6-il) heksano rūgštis (M650F06), išreikšta kaip ametoktradinas |
| --- | --- | --- |

(R)

=

Skirtingai apibrėžiamos liekanos pesticidų, kurių kodų skaitmenų deriniai nurodomi toliau:

Ametoktradinas – kodas 1000000 , išskyrus 1040000 : ametoktradinas, metabolitas 4-(7-amino-5-etil [1,2,4]triazol [1,5-a]pirimidin-6-il) butano rūgštis (M650F01) ir metabolitas 6-(7-amino-5-etil [1,2,4]triazol [1,5-a]pirimidin-6-il) heksano rūgštis (M650F06), išreikšta kaip ametoktradinas

| (+) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.







  0840040 | Krienai |
| --- | --- | --- |

(+)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.

0840040

Krienai

Ciprokonazolas (F)

| (+) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.







  0840040 | Krienai |
| --- | --- | --- |

(+)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.

0840040

Krienai

Difenokonazolas

| (+) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.







  0840040 | Krienai“ |
| --- | --- | --- |

(+)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.

0840040

Krienai“

| b) | B dalyje metilchlorpirifosui skirta skiltis pakeičiama taip:

  „Pesticidų liekanos ir didžiausia leidžiamoji koncentracija (mg/kg)








  Kodo Nr. | Atskirų produktų, kuriems nustatoma DLK, grupės ir pavyzdžiai (3) | Metilchlorpirifosas (F) |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0130040 | Šliandros | 0,5 |
| 0130050 | Lokvos / japoninės lokvos | 0,5 |
| 0154050 | Erškėtuogės | 0,05 (*4) |
| 0154060 | Šilkmedžio uogos (juodojo ir baltojo) | 0,05 (*4) |
| 0154070 | Gudobelės vaisiai | 0,05 (*4) |
| 0154080 | Šeivamedžio uogos | 0,05 (*4) |
| 0161050 | Karambolos | 0,05 (*4) |
| 0161060 | Persimonai | 0,5 |
| 0161070 | Gvazdikmedžio vaisiai | 0,05 (*4) |
| 0162040 | Opuncijos | 0,05 (*4) |
| 0162050 | Gelčiai | 0,05 (*4) |
| 0162060 | Virgininiai persimonai (Virginia kaki) | 0,05 (*4) |
| 0163060 | Peruvinės anonos | 0,05 (*4) |
| 0163070 | Gvajavos | 0,05 (*4) |
| 0163090 | Duonvaisiai | 0,05 (*4) |
| 0163100 | Durijai | 0,05 (*4) |
| 0163110 | Dygliuotosios anonos | 0,05 (*4) |
| 0212040 | Bermudinės marantos | 0,05 (*4) |
| 0251050 | Ankstyvosios barborytės | 0,05 (*4) |
| 0251070 | Raukšlėtieji bastučiai | 0,05 (*4) |
| 0252020 | Paprastosios portulakos | 0,05 (*4) |
| 0253000 | c) | Vynmedžių lapai (vynuogių lapai) |

b)

B dalyje metilchlorpirifosui skirta skiltis pakeičiama taip:

„Pesticidų liekanos ir didžiausia leidžiamoji koncentracija (mg/kg)

Kodo Nr.

Atskirų produktų, kuriems nustatoma DLK, grupės ir pavyzdžiai (3)

Metilchlorpirifosas (F)

(1)

(2)

(3)

0130040

Šliandros

0,5

0130050

Lokvos / japoninės lokvos

0,5

0154050

Erškėtuogės

0,05 (*4)

0154060

Šilkmedžio uogos (juodojo ir baltojo)

0,05 (*4)

0154070

Gudobelės vaisiai

0,05 (*4)

0154080

Šeivamedžio uogos

0,05 (*4)

0161050

Karambolos

0,05 (*4)

0161060

Persimonai

0,5

0161070

Gvazdikmedžio vaisiai

0,05 (*4)

0162040

Opuncijos

0,05 (*4)

0162050

Gelčiai

0,05 (*4)

0162060

Virgininiai persimonai (Virginia kaki)

0,05 (*4)

0163060

Peruvinės anonos

0,05 (*4)

0163070

Gvajavos

0,05 (*4)

0163090

Duonvaisiai

0,05 (*4)

0163100

Durijai

0,05 (*4)

0163110

Dygliuotosios anonos

0,05 (*4)

0212040

Bermudinės marantos

0,05 (*4)

0251050

Ankstyvosios barborytės

0,05 (*4)

0251070

Raukšlėtieji bastučiai

0,05 (*4)

0252020

Paprastosios portulakos

0,05 (*4)

0253000

c)

0,05 (*4)

0256050

Vaistiniai šalavijai

0,05 (*4)

0256060

Kvapieji rozmarinai

0,05 (*4)

0256070

Čiobreliai

0,05 (*4)

0256080

Bazilikai ir valgomosios gėlės

0,05 (*4)

0256090

Kilniojo lauramedžio lapai

0,05 (*4)

0256100

Vaistiniai kiečiai

0,05 (*4)

0270080

Bambukų ūgliai

0,05 (*4)

0270090

Palmių šerdys

0,05 (*4)

0290000

Jūros dumbliai ir prokariotai

0401110

Dažiniai dygminai

0,05 (*4)

0401120

Agurklės

0,05 (*4)

0401130

Sėjamosios judros

0,05 (*4)

0401150

Paprastųjų ricinmedžių sėklos

0,05 (*4)

0402020

Gvinėjinės alyvpalmės riešutai

0,05 (*4)

0402030

Gvinėjinės alyvpalmės vaisiai

0,05 (*4)

0402040

Tikrųjų kapokmedžių vaisiai

0,05 (*4)

0620000

Kavos pupelės

0,1 (*4)

0630000

Žolelių užpilai

0631000

| a) | Žiedai |
| --- | --- |

a)

0631010

Vaistinių ramunių žiedai (ramunėliai)

0,2

0631020

Jamaikinės kinrožės žiedai

0,1 (*4)

0631030

Rožių žiedlapiai

0,1 (*4)

0631040

Jazminaičių žiedai

0,1 (*4)

0631050

Liepų žiedai

0,1 (*4)

0631990

Kita

0,1 (*4)

0632000

| b) | Lapai ir prieskoninės žolės |
| --- | --- |

b)

0,1 (*4)

0632010

Žemuogių lapai

0,1 (*4)

0632020

Siauralapio raibsteglio lapai

0,1 (*4)

0632030

Paragvajinio bugienio lapai

0,1 (*4)

0632990

Kita

0,1 (*4)

0633000

| c) | Šaknys |
| --- | --- |

c)

0,1 (*4)

0633010

Valerijono šaknys

0,1 (*4)

0633020

Ženšenio šaknys

0,1 (*4)

0633990

Kita

0,1 (*4)

0639000

| d) | Bet kurios kitos augalo dalys |
| --- | --- |

d)

0,1 (*4)

0640000

Kakavos pupelės

0,1 (*4)

0650000

Saldžiavaisis pupmedis (saldžioji ceratonija)

0,1 (*4)

0800000

PRIESKONIAI

0810000

Sėklos

1

0810010

Anyžiai

1

0810020

Persiniai gumbakmyniai

1

0810030

Salierų sėklos

1

0810040

Blakinės kalendros sėklos

1

0810050

Kmyninio kumino sėklos

1

0810060

Krapų sėklos

1

0810070

Paprastųjų pankolių sėklos

1

0810080

Vaistinės ožragės sėklos

1

0810090

Muskatai

1

0810990

Kita

1

0820000

Vaisiai ir uogos

0,3

0820010

Kvapieji pimentai

0,3

0820020

Pirulinės uosrūtės (pipirinės uosrūtės)

0,3

0820030

Kmynai

0,3

0820040

Kardamonas

0,3

0820050

Kadagio uogos

0,3

0820060

Pipirai (juodieji, žalieji ir baltieji)

0,3

0820070

Vanilės vaisiai

0,3

0820080

Tamarindas

0,3

0820990

Kita

0,3

0830000

Žievės

0,1 (*4)

0830010

Cinamonas

0,1 (*4)

0830990

Kita

0,1 (*4)

0840000

Šaknys ir šakniastiebiai

0840010

Paprastasis saldymedis

5

0840020

Imbieras

5

0840030

Daržinės ciberžolės

5

0840040

Krienai

(+)

0840990

Kita

5

0850000

Pumpurai

0,1 (*4)

0850010

Gvazdikėliai

0,1 (*4)

0850020

Kaparėliai

0,1 (*4)

0850990

Kita

0,1 (*4)

0860000

Žiedų purkos

0,1 (*4)

0860010

Tikrųjų krokų purkos

0,1 (*4)

0860990

Kita

0,1 (*4)

0870000

Kevalai

0,1 (*4)

0870010

Muskatmedžio vaisiai

0,1 (*4)

0870990

Kita

0,1 (*4)

0900000

CUKRINIAI AUGALAI

0,05 (*4)

0900010

Cukriniai runkeliai (šaknys)

0,05 (*4)

0900020

Cukranendrės

0,05 (*4)

0900030

Paprastosios trūkažolės šaknys

0,05 (*4)

0900990

Kita

0,05 (*4)

1015000

| e) | Arklių, asilų, mulų arba arklėnų |
| --- | --- |

e)

0,05 (*4)

1015010

Raumenys

0,05 (*4)

1015020

Riebalų audiniai

0,05 (*4)

1015030

Kepenys

0,05 (*4)

1015040

Inkstai

0,05 (*4)

1015050

Valgomieji mėsos subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

0,05 (*4)

1015990

Kita

0,05 (*4)

1017000

| g) | Kitų ūkinės paskirties gyvūnų |
| --- | --- |

g)

0,05 (*4)

1017010

Raumenys

0,05 (*4)

1017020

Riebalų audiniai

0,05 (*4)

1017030

Kepenys

0,05 (*4)

1017040

Inkstai

0,05 (*4)

1017050

Valgomieji mėsos subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

0,05 (*4)

1017990

Kita

0,05 (*4)

1030020

Antys

0,01 (*4)

1030030

Žąsys

0,01 (*4)

1030040

Putpelės

0,01 (*4)

1030990

Kita

0,01 (*4)

1040000

Medus ir kiti bitininkystės produktai

1050000

Varliagyviai ir ropliai

1060000

Sausumos bestuburiai gyvūnai

1070000

Laukiniai sausumos stuburiniai gyvūnai

| (F) | = | Tirpus riebaluose. |
| --- | --- | --- |

(F)

=

Tirpus riebaluose.

Metilchlorpirifosas (F)

| (+) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.







  0840040 | Krienai“ |
| --- | --- | --- |

(+)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 20 straipsnio 1 dalį, atsižvelgiant į perdirbimo (džiovinimo) sukeliamus liekanų pokyčius, prieskonių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0840040 ) taikytina didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka daržovių kategorijos šakniavaisių ir gumbavaisių grupės krienams (Armoracia rusticana) (kodas 0213040 ) nustatytą DLK.

0840040

Krienai“

| 3. | IV priede abėcėlės tvarka įterpiama ši skiltis: „natrio chloridas“. |
| --- | --- |

3.

IV priede abėcėlės tvarka įterpiama ši skiltis: „natrio chloridas“.

---

(*1)  Analizinio nustatymo riba

(*2)  Pesticidų kodo derinys, kuriam taikoma III priedo B dalyje nustatyta DLK.

(1)  Dėl išsamaus augalinių ir gyvūninių produktų, kuriems taikoma DLK, sąrašo žiūrėti I priedą.

(*3)  Analizinio nustatymo riba

(2)  Dėl išsamaus augalinių ir gyvūninių produktų, kuriems taikoma DLK, sąrašo žiūrėti I priedą.

(*4)  Analizinio nustatymo riba

(3)  Dėl išsamaus augalinių ir gyvūninių produktų, kuriems taikoma DLK, sąrašo žiūrėti I priedą.

---

SPRENDIMAI

| 2018 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/53

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/71

2017 m. gruodžio 12 d.

kuriuo elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai Nyderlanduose leidžiama netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 8339)

(Tekstas autentiškas tik olandų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (1), ypač į jos 35 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2017 m. sausio 30 d.„DONG Energy A/S“ (toliau – DONG) (2), „Eneco B.V.“ (toliau – „Eneco“) ir „N.V. Nuon Energy“ (toliau – „Nuon“) (toliau – pareiškėjai) elektroniniu paštu pateiktą prašymą,

pasikonsultavusi su Viešųjų sutarčių patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   FAKTAI

FAKTAI

| (1) | 2017 m. sausio 30 d. DONG, „Eneco“ ir „Nuon“ pagal Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnį elektroniniu paštu Komisijai pateikė prašymą (toliau – prašymas). |
| --- | --- |

(1)

2017 m. sausio 30 d. DONG, „Eneco“ ir „Nuon“ pagal Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnį elektroniniu paštu Komisijai pateikė prašymą (toliau – prašymas).

| (2) | DONG, „Eneco“ ir „Nuon“, kurios yra laikomos perkančiaisiais subjektais, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/25/ES 4 straipsnyje, prašymas, kaip jame išdėstyta, yra susijęs su „elektros energijos gamyba ir didmenine rinka“. |
| --- | --- |

(2)

DONG, „Eneco“ ir „Nuon“, kurios yra laikomos perkančiaisiais subjektais, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/25/ES 4 straipsnyje, prašymas, kaip jame išdėstyta, yra susijęs su „elektros energijos gamyba ir didmenine rinka“.

| (3) | Pareiškėjai pagal direktyvą yra viešosios įmonės, nes jų galutinę kontrolę vykdo valstybės, regiono ar vietos valdžios institucijos:






  a) | DONG priklauso „DONG Energy group“. „DONG Energy“ pagrindinės patronuojančiosios įmonės 50,4 % akcijų šiuo metu priklauso Danijos Karalystei, kuriai tenka išskirtinė kontrolė. Dar neseniai Danijos Karalystei teko bendra kontrolė su „Goldman Sachs“ (3), tačiau per 2016 m. birželio 9 d. vykusį pradinį viešą akcijų platinimą (PVAP) Danijos Karalystė sumažino savo akcijų paketą nuo 58,8 %, tačiau įgijo išskirtinę DONG kontrolę. Pagal Danijos Parlamento daugumos politinį susitarimą Danijos Karalystė didžiąją akcijų paketo dalį turėtų valdyti bent iki 2020 m. |
| --- | --- | --- |

(3)

Pareiškėjai pagal direktyvą yra viešosios įmonės, nes jų galutinę kontrolę vykdo valstybės, regiono ar vietos valdžios institucijos:

a)

DONG priklauso „DONG Energy group“. „DONG Energy“ pagrindinės patronuojančiosios įmonės 50,4 % akcijų šiuo metu priklauso Danijos Karalystei, kuriai tenka išskirtinė kontrolė. Dar neseniai Danijos Karalystei teko bendra kontrolė su „Goldman Sachs“ (3), tačiau per 2016 m. birželio 9 d. vykusį pradinį viešą akcijų platinimą (PVAP) Danijos Karalystė sumažino savo akcijų paketą nuo 58,8 %, tačiau įgijo išskirtinę DONG kontrolę. Pagal Danijos Parlamento daugumos politinį susitarimą Danijos Karalystė didžiąją akcijų paketo dalį turėtų valdyti bent iki 2020 m.

3

| b) | „Eneco“ yra „Eneco Holding B.V.“ kontroliuojama įmonė. „Eneco Holding B.V.“ akcijas valdo 53 daugiausia Pietų Olandijos, Šiaurės Olandijos, Utrechto ir Fryzijos savivaldybės. |
| --- | --- |

b)

„Eneco“ yra „Eneco Holding B.V.“ kontroliuojama įmonė. „Eneco Holding B.V.“ akcijas valdo 53 daugiausia Pietų Olandijos, Šiaurės Olandijos, Utrechto ir Fryzijos savivaldybės.

| c) | „Nuon“ akcijas valdo „Vattenfall AB“. „Vattenfall AB“ yra į biržos prekybos sąrašus neįtraukta bendrovė, kurios 100 % kapitalo priklauso Švedijos valstybei. |
| --- | --- |

c)

„Nuon“ akcijas valdo „Vattenfall AB“. „Vattenfall AB“ yra į biržos prekybos sąrašus neįtraukta bendrovė, kurios 100 % kapitalo priklauso Švedijos valstybei.

| (4) | Kadangi prie prašymo nėra pridėta nepriklausomos nacionalinės valdžios institucijos priimta nuomonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnio 2 dalyje, Komisija apie prašymą informavo Nyderlandų valdžios institucijas ir 2017 m. kovo 24 d. elektroniniu paštu paprašė pateikti papildomos informacijos. Nyderlandų valdžios institucijos atsakymą į prašymą pateikti informacijos atsiuntė elektroniniu paštu 2017 m. birželio 19 d. Atsakymas laikytas neišsamiu, todėl 2017 m. liepos 27 d. Komisija paprašė pateikti išsamesnių paaiškinimų, kuriuos Nyderlandų valdžios institucijos pateikė 2017 m. rugsėjo 25 d. |
| --- | --- |

(4)

Kadangi prie prašymo nėra pridėta nepriklausomos nacionalinės valdžios institucijos priimta nuomonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnio 2 dalyje, Komisija apie prašymą informavo Nyderlandų valdžios institucijas ir 2017 m. kovo 24 d. elektroniniu paštu paprašė pateikti papildomos informacijos. Nyderlandų valdžios institucijos atsakymą į prašymą pateikti informacijos atsiuntė elektroniniu paštu 2017 m. birželio 19 d. Atsakymas laikytas neišsamiu, todėl 2017 m. liepos 27 d. Komisija paprašė pateikti išsamesnių paaiškinimų, kuriuos Nyderlandų valdžios institucijos pateikė 2017 m. rugsėjo 25 d.

| (5) | Kadangi per Komisijos nustatytą terminą informacijai pateikti atsakymų negauta, sprendimo priėmimo galutinis terminas buvo sustabdytas laikotarpiu nuo prašymo pateikti informaciją termino pabaigos (2017 m. balandžio 17 d.) iki išsamios informacijos gavimo dienos (2017 m. rugsėjo 25 d.), tad buvo nustatyta nauja Komisijos sprendimo priėmimo data – 2017 m. gruodžio 12 d. |
| --- | --- |

(5)

Kadangi per Komisijos nustatytą terminą informacijai pateikti atsakymų negauta, sprendimo priėmimo galutinis terminas buvo sustabdytas laikotarpiu nuo prašymo pateikti informaciją termino pabaigos (2017 m. balandžio 17 d.) iki išsamios informacijos gavimo dienos (2017 m. rugsėjo 25 d.), tad buvo nustatyta nauja Komisijos sprendimo priėmimo data – 2017 m. gruodžio 12 d.

2.   TEISINIS PAGRINDAS

TEISINIS PAGRINDAS

| (6) | Direktyva 2014/25/ES taikoma sutarčių dėl su elektros energijos gamyba ir didmeniniu pardavimu susijusios veiklos vykdymo skyrimui, jeigu šiai veiklai netaikomos išimtys pagal tos direktyvos 34 straipsnį. |
| --- | --- |

(6)

Direktyva 2014/25/ES taikoma sutarčių dėl su elektros energijos gamyba ir didmeniniu pardavimu susijusios veiklos vykdymo skyrimui, jeigu šiai veiklai netaikomos išimtys pagal tos direktyvos 34 straipsnį.

| (7) | Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnyje nustatyta, kad sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę vykdyti kurią nors veiklą, kuriai taikoma direktyva, jos nuostatos netaikomos, jeigu valstybėje narėje, kurioje vykdoma ši veikla, ją tiesiogiai veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra apribojimų. Tiesioginis konkurencijos poveikis vertinamas remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į konkrečius susijusio sektoriaus ypatumus. |
| --- | --- |

(7)

Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnyje nustatyta, kad sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę vykdyti kurią nors veiklą, kuriai taikoma direktyva, jos nuostatos netaikomos, jeigu valstybėje narėje, kurioje vykdoma ši veikla, ją tiesiogiai veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra apribojimų. Tiesioginis konkurencijos poveikis vertinamas remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į konkrečius susijusio sektoriaus ypatumus.

3.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

3.1.   Galimybė laisvai patekti į rinką

Galimybė laisvai patekti į rinką

| (8) | Laikoma, kad patekti į rinką nėra apribojimų, jeigu valstybė narė yra įgyvendinusi ir taiko atitinkamus Sąjungos teisės aktus, kuriais atveriamas tas sektorius ar jo dalis. Šie teisės aktai išvardyti Direktyvos 2014/25/ES III priede. Elektros energijos sektoriuje tai Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB (4). |
| --- | --- |

(8)

Laikoma, kad patekti į rinką nėra apribojimų, jeigu valstybė narė yra įgyvendinusi ir taiko atitinkamus Sąjungos teisės aktus, kuriais atveriamas tas sektorius ar jo dalis. Šie teisės aktai išvardyti Direktyvos 2014/25/ES III priede. Elektros energijos sektoriuje tai Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB (4).

4

| (9) | Nyderlandai Direktyvą 2009/72/EB į savo nacionalinę teisę perkėlė 1998 m. Nyderlandų elektros energijos įstatymu (5) (Elektriciteitswet). Dėl šios priežasties ir remiantis 34 straipsnio 1 dalimi turėtų būti laikoma, kad nėra apribojimų patekti į rinką visoje Nyderlandų teritorijoje. |
| --- | --- |

(9)

Nyderlandai Direktyvą 2009/72/EB į savo nacionalinę teisę perkėlė 1998 m. Nyderlandų elektros energijos įstatymu (5) (Elektriciteitswet). Dėl šios priežasties ir remiantis 34 straipsnio 1 dalimi turėtų būti laikoma, kad nėra apribojimų patekti į rinką visoje Nyderlandų teritorijoje.

5

Elektriciteitswet

3.2.   Tiesioginis konkurencijos poveikis

Tiesioginis konkurencijos poveikis

| (10) | Tiesioginis konkurencijos poveikis turėtų būti vertinamas remiantis įvairiais rodikliais, kurių nė vienas nėra per se lemiamas. Kalbant apie rinkas, kurioms taikomas šis sprendimas, vienas iš kriterijų, į kurį reikėtų atsižvelgti, yra pagrindinių rinkos dalyvių užimama atitinkamos rinkos dalis. Atsižvelgiant į atitinkamų rinkų ypatumus, reikėtų atkreipti dėmesį ir į kitus kriterijus. |
| --- | --- |

(10)

Tiesioginis konkurencijos poveikis turėtų būti vertinamas remiantis įvairiais rodikliais, kurių nė vienas nėra per se lemiamas. Kalbant apie rinkas, kurioms taikomas šis sprendimas, vienas iš kriterijų, į kurį reikėtų atsižvelgti, yra pagrindinių rinkos dalyvių užimama atitinkamos rinkos dalis. Atsižvelgiant į atitinkamų rinkų ypatumus, reikėtų atkreipti dėmesį ir į kitus kriterijus.

per se

| (11) | Šiuo sprendimu nedaroma poveikio konkurencijos ir kitų ES teisės sričių taisyklių taikymui. Visų pirma kriterijai ir metodai, taikyti pagal Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnį vertinant tiesioginį konkurencijos poveikį, nebūtinai visiškai sutampa su kriterijais ir metodais, taikytais atliekant vertinimą pagal Sutarties 101 ar 102 straipsnį arba Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (6). Tam pritarė ir Bendrasis Teismas savo neseniai priimtame sprendime (7). |
| --- | --- |

(11)

Šiuo sprendimu nedaroma poveikio konkurencijos ir kitų ES teisės sričių taisyklių taikymui. Visų pirma kriterijai ir metodai, taikyti pagal Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnį vertinant tiesioginį konkurencijos poveikį, nebūtinai visiškai sutampa su kriterijais ir metodais, taikytais atliekant vertinimą pagal Sutarties 101 ar 102 straipsnį arba Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (6). Tam pritarė ir Bendrasis Teismas savo neseniai priimtame sprendime (7).

6

7

| (12) | Reikėtų atsižvelgti į tai, kad šiuo sprendimu siekiama nustatyti, ar prašyme nurodytų paslaugų rinkoje esama tokio lygio konkurencijos (rinkose, į kurias patekti nėra apribojimų, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnyje), kad (net jeigu netaikomos drausminės priemonės, nustatytos išsamiomis Direktyvos 2014/25/ES viešųjų pirkimų taisyklėmis) su atitinkamos veiklos vykdymu susiję pirkimai bus vykdomi skaidriai, be diskriminacijos, remiantis kriterijais, kurių pagrindu pirkėjai gali priimti ekonominiu požiūriu geriausią sprendimą. Šiomis aplinkybėmis svarbu nepamiršti, kad susijusioje rinkoje viešųjų pirkimų taisyklės taikomos ne visiems rikos dalyviams (8). Todėl bendrovės, kurioms tos taisyklės netaikomos, veikdamos tose rinkose gali daryti konkurencinį spaudimą rinkos dalyviams, kuriems taikomos viešųjų pirkimų taisyklės. |
| --- | --- |

(12)

Reikėtų atsižvelgti į tai, kad šiuo sprendimu siekiama nustatyti, ar prašyme nurodytų paslaugų rinkoje esama tokio lygio konkurencijos (rinkose, į kurias patekti nėra apribojimų, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnyje), kad (net jeigu netaikomos drausminės priemonės, nustatytos išsamiomis Direktyvos 2014/25/ES viešųjų pirkimų taisyklėmis) su atitinkamos veiklos vykdymu susiję pirkimai bus vykdomi skaidriai, be diskriminacijos, remiantis kriterijais, kurių pagrindu pirkėjai gali priimti ekonominiu požiūriu geriausią sprendimą. Šiomis aplinkybėmis svarbu nepamiršti, kad susijusioje rinkoje viešųjų pirkimų taisyklės taikomos ne visiems rikos dalyviams (8). Todėl bendrovės, kurioms tos taisyklės netaikomos, veikdamos tose rinkose gali daryti konkurencinį spaudimą rinkos dalyviams, kuriems taikomos viešųjų pirkimų taisyklės.

8

3.2.1.   Produkto rinkos apibrėžtis

Produkto rinkos apibrėžtis

| (13) | Pagal Komisijos pirmesnę 2006 m. balandžio 25 d. bylą COMP M.4110 E.ON – ENDESA (9) elektros energijos sektoriuje būtų galima išskirti šias susijusias produkto rinkas: i) gamybos ir didmeninio tiekimo; ii) perdavimo; iii) paskirstymo ir iv) mažmeninio tiekimo. Nors kai kurias iš šių rinkų galima dar skirstyti, iki šiol pagal pirmesnę Komisijos praktiką (10) elektros energijos gamybos rinkos atskyrimas nuo didmeninio tiekimo rinkos buvo atmestas, nes pati gamyba yra tik pirmas etapas vertės grandinėje, tačiau pagamintas elektros energijos kiekis parduodamas didmeninėje rinkoje. |
| --- | --- |

(13)

Pagal Komisijos pirmesnę 2006 m. balandžio 25 d. bylą COMP M.4110 E.ON – ENDESA (9) elektros energijos sektoriuje būtų galima išskirti šias susijusias produkto rinkas: i) gamybos ir didmeninio tiekimo; ii) perdavimo; iii) paskirstymo ir iv) mažmeninio tiekimo. Nors kai kurias iš šių rinkų galima dar skirstyti, iki šiol pagal pirmesnę Komisijos praktiką (10) elektros energijos gamybos rinkos atskyrimas nuo didmeninio tiekimo rinkos buvo atmestas, nes pati gamyba yra tik pirmas etapas vertės grandinėje, tačiau pagamintas elektros energijos kiekis parduodamas didmeninėje rinkoje.

9

10

| (14) | DONG, „Eneco“ ir „Nuon“ prašymas susijęs su elektros energijos gamyba ir didmenine prekyba. |
| --- | --- |

(14)

DONG, „Eneco“ ir „Nuon“ prašymas susijęs su elektros energijos gamyba ir didmenine prekyba.

| (15) | Nyderlandų vartotojų ir rinkų institucijos (Autoriteit Consument & Markt, toliau – ACM) nuomone, elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinka apima gamybą tiek iš įprastinių, tiek iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (11). ACM pastebėjo, kad tokiu atveju vėjo energija yra elektros energijos didmeninės prekybos ir gamybos rinkos dalis (12). Ji pridūrė, kad iš vėjo energijos pagaminta elektros energija prekiaujama tose pačiose rinkose, kuriose prekiaujama ir iš kitų išteklių pagaminta elektros energija (13). Todėl ACM nusprendė vėjo energijos didmeninės prekybos atskirai nevertinti. |
| --- | --- |

(15)

Nyderlandų vartotojų ir rinkų institucijos (Autoriteit Consument & Markt, toliau – ACM) nuomone, elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinka apima gamybą tiek iš įprastinių, tiek iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (11). ACM pastebėjo, kad tokiu atveju vėjo energija yra elektros energijos didmeninės prekybos ir gamybos rinkos dalis (12). Ji pridūrė, kad iš vėjo energijos pagaminta elektros energija prekiaujama tose pačiose rinkose, kuriose prekiaujama ir iš kitų išteklių pagaminta elektros energija (13). Todėl ACM nusprendė vėjo energijos didmeninės prekybos atskirai nevertinti.

Autoriteit Consument & Markt

11

12

13

| (16) | Pareiškėjai mano, kad elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių padėtis Nyderlanduose skiriasi nuo padėties atitinkamai Vokietijoje ir Italijoje. Pareiškėjų nuomone, elektros energija iš atsinaujinančiųjų išteklių Nyderlanduose priklauso nuo rinkos jėgų ir dėl to jos negalima pakeisti elektros energija iš įprastinių išteklių. Dėl to pareiškėjai pažymi, kad visos Nyderlanduose veikiančios energetikos bendrovės turi prekybos bendroves. Prekybos bendrovių prekybos veikla skirta tiekti savo gamybos ir rinkoje perkamą elektros energiją, kad būtų įvykdytos prievolės vartotojams mažmeninės prekybos rinkose. Su tokiu prekybos portfeliu elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių galima visiškai pakeisti energija iš įprastinių išteklių. Jei prekybos bendrovės elektros energiją perka rinkoje, jos ją perka elektros energijos biržose ir pagal dvišalius susitarimus, pvz., elektros energijos pirkimo sutartis (toliau – EEPS). Prekybos bendrovės EEPS sudaro tiek su elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojais, tiek su elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojais. Energetikos bendrovių prekybos bendrovės konkuruoja dėl EEPS pardavimo su elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojais, kurie parduoda pagamintą energiją rinkos dalyviams. Perdavimo sistemos operatorius (toliau – PSO) neperka jokios iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos. Todėl, pareiškėjų teigimu, elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamyba priklauso nuo rinkos jėgų, o tai reiškia, kad nebūtina laikytis Europos viešųjų pirkimų taisyklių. |
| --- | --- |

(16)

Pareiškėjai mano, kad elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių padėtis Nyderlanduose skiriasi nuo padėties atitinkamai Vokietijoje ir Italijoje. Pareiškėjų nuomone, elektros energija iš atsinaujinančiųjų išteklių Nyderlanduose priklauso nuo rinkos jėgų ir dėl to jos negalima pakeisti elektros energija iš įprastinių išteklių. Dėl to pareiškėjai pažymi, kad visos Nyderlanduose veikiančios energetikos bendrovės turi prekybos bendroves. Prekybos bendrovių prekybos veikla skirta tiekti savo gamybos ir rinkoje perkamą elektros energiją, kad būtų įvykdytos prievolės vartotojams mažmeninės prekybos rinkose. Su tokiu prekybos portfeliu elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių galima visiškai pakeisti energija iš įprastinių išteklių. Jei prekybos bendrovės elektros energiją perka rinkoje, jos ją perka elektros energijos biržose ir pagal dvišalius susitarimus, pvz., elektros energijos pirkimo sutartis (toliau – EEPS). Prekybos bendrovės EEPS sudaro tiek su elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojais, tiek su elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojais. Energetikos bendrovių prekybos bendrovės konkuruoja dėl EEPS pardavimo su elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojais, kurie parduoda pagamintą energiją rinkos dalyviams. Perdavimo sistemos operatorius (toliau – PSO) neperka jokios iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos. Todėl, pareiškėjų teigimu, elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamyba priklauso nuo rinkos jėgų, o tai reiškia, kad nebūtina laikytis Europos viešųjų pirkimų taisyklių.

| (17) | Pareiškėjai taip pat nurodė, kad elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojams ir elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojams taikomas tas pats teisinis pagrindas. Vienintelis didelis skirtumas, jų nuomone, – elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojų gaunama subsidija, skirta elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių sąnaudų ir rinkos kainos skirtumui padengti. Nyderlanduose taikoma subsidijų schema vadinama Stimulering Duurzame Energieproductie (toliau – SDE+). |
| --- | --- |

(17)

Pareiškėjai taip pat nurodė, kad elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojams ir elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojams taikomas tas pats teisinis pagrindas. Vienintelis didelis skirtumas, jų nuomone, – elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojų gaunama subsidija, skirta elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių sąnaudų ir rinkos kainos skirtumui padengti. Nyderlanduose taikoma subsidijų schema vadinama Stimulering Duurzame Energieproductie (toliau – SDE+).

Stimulering Duurzame Energieproductie

| (18) | 2012 m. Komisija priėmė sprendimus dėl išimties taikymo, susijusius su Vokietijos ir Italijos elektros energijos rinkomis (14). Dėl Vokietijos Komisija manė, kad „pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamyba ir prekyba“ nėra „elektros energijos gamybos iš įprastinių išteklių ir jos pirminio pardavimo rinkos“ dalis, nes „Pagal EEG reglamentuojama elektros energija paprastai nėra tiesiogiai parduodama didmeninėje rinkoje – pirmiausia ją perka perdavimo sistemos operatoriai pagal teisės aktuose nustatytą kompensavimo normą“. Panašiai dėl Italijos Komisija manė, kad „elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos rinka“ ir „elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos rinka“ skiriasi, nes „iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kuriems taikomi CIP 6 ir FIT mechanizmai, pagamintos elektros energijos daugiausia parduodama per bendrovę“ Gestore dei Servizi Energetici„“. Pagrindinės priežastys Komisijai šias rinkas atskirti iš esmės buvo tai, kad elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojai savo produkciją parduoda ne rinkos subjektui (perdavimo sistemos operatoriui TSO Vokietijoje ir „Gestore dei Servizi Energetici – GSE“ Italijoje). Kitos priežastys šiais dviem precedentiniais atvejais: i) tiekimo į bendrą tinklą pirmenybė elektros energijai iš atsinaujinančiųjų išteklių; ii) teisės aktuose nustatyta kompensavimo norma. Komisija pažymėjo, kad dėl to elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamyba Vokietijoje ir Italijoje nepriklausė nuo rinkos jėgų. |
| --- | --- |

(18)

2012 m. Komisija priėmė sprendimus dėl išimties taikymo, susijusius su Vokietijos ir Italijos elektros energijos rinkomis (14). Dėl Vokietijos Komisija manė, kad „pagal EEG reglamentuojamos elektros energijos gamyba ir prekyba“ nėra „elektros energijos gamybos iš įprastinių išteklių ir jos pirminio pardavimo rinkos“ dalis, nes „Pagal EEG reglamentuojama elektros energija paprastai nėra tiesiogiai parduodama didmeninėje rinkoje – pirmiausia ją perka perdavimo sistemos operatoriai pagal teisės aktuose nustatytą kompensavimo normą“. Panašiai dėl Italijos Komisija manė, kad „elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos rinka“ ir „elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos rinka“ skiriasi, nes „iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kuriems taikomi CIP 6 ir FIT mechanizmai, pagamintos elektros energijos daugiausia parduodama per bendrovę“ Gestore dei Servizi Energetici„“. Pagrindinės priežastys Komisijai šias rinkas atskirti iš esmės buvo tai, kad elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojai savo produkciją parduoda ne rinkos subjektui (perdavimo sistemos operatoriui TSO Vokietijoje ir „Gestore dei Servizi Energetici – GSE“ Italijoje). Kitos priežastys šiais dviem precedentiniais atvejais: i) tiekimo į bendrą tinklą pirmenybė elektros energijai iš atsinaujinančiųjų išteklių; ii) teisės aktuose nustatyta kompensavimo norma. Komisija pažymėjo, kad dėl to elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamyba Vokietijoje ir Italijoje nepriklausė nuo rinkos jėgų.

14

| (19) | Šiuo atveju elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojai savo pagaminamą elektros energiją parduoda tiesiogiai didmeninėje rinkoje, konkuruodami su elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojais. |
| --- | --- |

(19)

Šiuo atveju elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojai savo pagaminamą elektros energiją parduoda tiesiogiai didmeninėje rinkoje, konkuruodami su elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojais.

| (20) | Be to, pagal Nyderlandų elektros energijos įstatymą neleidžiama teikti tiekimo į bendrą tinklą pirmenybės elektros energijai iš atsinaujinančiųjų išteklių. Pirmenybė elektros energijai iš atsinaujinančiųjų išteklių numatyta perkrovos valdymo taisyklėse ir suteikiama tik perkrovos tinkle atveju. Tačiau pažymėtina, kad pastaraisiais metais Nyderlanduose nebuvo kilę perkrovos valdymo klausimų. |
| --- | --- |

(20)

Be to, pagal Nyderlandų elektros energijos įstatymą neleidžiama teikti tiekimo į bendrą tinklą pirmenybės elektros energijai iš atsinaujinančiųjų išteklių. Pirmenybė elektros energijai iš atsinaujinančiųjų išteklių numatyta perkrovos valdymo taisyklėse ir suteikiama tik perkrovos tinkle atveju. Tačiau pažymėtina, kad pastaraisiais metais Nyderlanduose nebuvo kilę perkrovos valdymo klausimų.

| (21) | Vienintelis bendras elementas su Vokietijos ir Italijos precedentiniais atvejais yra susijęs su teisės aktuose nustatyta kompensavimo norma. Tačiau pažymėtina, kad net dėl šio elemento yra didelių skirtumų su šiais dviem precedentiniais atvejais. Dėl to Komisija pažymi, kad dėl SDE+ subsidijos skyrimo yra konkuruojama per konkurso procedūrą, o tai drausmina elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojus jų viešųjų pirkimų politikos atžvilgiu (15). Iš tiesų, pagal SDE+ subsidijų režimą projektai, apimantys skirtingas atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijas, turi konkuruoti dėl iš anksto nustatytos skiriamų lėšų sumos. Ši konkurencija technologijų atžvilgiu yra neutrali. Subsidijos pirmiausia skiriamos projektams ir (arba) technologijoms, dėl kurių teikiamame pasiūlyme yra nustatyta mažiausia kaina, kol baigiasi subsidijoms skirtos lėšos. Taigi Nyderlandų SDE+ sistema skatinama teikti konkurencingus pasiūlymus, o konkurentai bando sumažinti savo sąnaudas (taigi ir subsidijos vertę). |
| --- | --- |

(21)

Vienintelis bendras elementas su Vokietijos ir Italijos precedentiniais atvejais yra susijęs su teisės aktuose nustatyta kompensavimo norma. Tačiau pažymėtina, kad net dėl šio elemento yra didelių skirtumų su šiais dviem precedentiniais atvejais. Dėl to Komisija pažymi, kad dėl SDE+ subsidijos skyrimo yra konkuruojama per konkurso procedūrą, o tai drausmina elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojus jų viešųjų pirkimų politikos atžvilgiu (15). Iš tiesų, pagal SDE+ subsidijų režimą projektai, apimantys skirtingas atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijas, turi konkuruoti dėl iš anksto nustatytos skiriamų lėšų sumos. Ši konkurencija technologijų atžvilgiu yra neutrali. Subsidijos pirmiausia skiriamos projektams ir (arba) technologijoms, dėl kurių teikiamame pasiūlyme yra nustatyta mažiausia kaina, kol baigiasi subsidijoms skirtos lėšos. Taigi Nyderlandų SDE+ sistema skatinama teikti konkurencingus pasiūlymus, o konkurentai bando sumažinti savo sąnaudas (taigi ir subsidijos vertę).

15

| (22) | Todėl atsižvelgiant į išvardintas aplinkybes elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojai Nyderlanduose patiria konkurencinį spaudimą. |
| --- | --- |

(22)

Todėl atsižvelgiant į išvardintas aplinkybes elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojai Nyderlanduose patiria konkurencinį spaudimą.

| (23) | Atsižvelgiant į nurodytą Nyderlandų elektros energijos rinkos specifiškumą, siekiant įvertinti Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 1 dalyje nurodytas sąlygas ir nedarant poveikio konkurencijos įstatymui, susijusi produktų rinka apibrėžiama kaip elektros energijos gamybos tiek iš įprastinių išteklių, tiek iš atsinaujinančiųjų išteklių ir jos didmeninės prekybos rinka. |
| --- | --- |

(23)

Atsižvelgiant į nurodytą Nyderlandų elektros energijos rinkos specifiškumą, siekiant įvertinti Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 1 dalyje nurodytas sąlygas ir nedarant poveikio konkurencijos įstatymui, susijusi produktų rinka apibrėžiama kaip elektros energijos gamybos tiek iš įprastinių išteklių, tiek iš atsinaujinančiųjų išteklių ir jos didmeninės prekybos rinka.

3.2.2.   Geografinė rinkos apibrėžtis

Geografinė rinkos apibrėžtis

| (24) | Remiantis paraiška, prašymas yra susijęs su veikla Nyderlandų teritorijoje. |
| --- | --- |

(24)

Remiantis paraiška, prašymas yra susijęs su veikla Nyderlandų teritorijoje.

| (25) | Sprendime dėl RWE/Essent (16) Komisija laikėsi požiūrio, kad geografinė rinkos aprėptis atitiko Vokietijos ir Nyderlandų (ne piko valandomis) ir nacionalinę (piko valandomis) rinkas arba nacionalinę (visomis valandomis) rinką – t. y. priklausomai nuo to, ar atskiriamos piko ir ne piko valandos (17). |
| --- | --- |

(25)

Sprendime dėl RWE/Essent (16) Komisija laikėsi požiūrio, kad geografinė rinkos aprėptis atitiko Vokietijos ir Nyderlandų (ne piko valandomis) ir nacionalinę (piko valandomis) rinkas arba nacionalinę (visomis valandomis) rinką – t. y. priklausomai nuo to, ar atskiriamos piko ir ne piko valandos (17).

RWE/Essent

16

17

| (26) | Nuon-Reliant byloje ACM pastebėjo, kad elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinka yra bent jau nacionalinė pagal aprėptį (18). ACM atsižvelgė į importo daromą konkurencinį spaudimą. ACM pastebėjo, kad geografinė rinka ne piko valandomis apima bent Nyderlandus ir Vokietiją (19). Tačiau ACM taip pat pažymėjo, kad esant didelei paklausai importo daromą konkurencinį spaudimą ribojo nedidelis jungiamųjų linijų pajėgumas. ACM pastebėjo, kad esama tik labai nedidelių sąsajų tarp kainų Nyderlanduose ir Vokietijoje. |
| --- | --- |

(26)

Nuon-Reliant byloje ACM pastebėjo, kad elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinka yra bent jau nacionalinė pagal aprėptį (18). ACM atsižvelgė į importo daromą konkurencinį spaudimą. ACM pastebėjo, kad geografinė rinka ne piko valandomis apima bent Nyderlandus ir Vokietiją (19). Tačiau ACM taip pat pažymėjo, kad esant didelei paklausai importo daromą konkurencinį spaudimą ribojo nedidelis jungiamųjų linijų pajėgumas. ACM pastebėjo, kad esama tik labai nedidelių sąsajų tarp kainų Nyderlanduose ir Vokietijoje.

Nuon-Reliant

18

19

| (27) | ACM taip pat nurodė, kad geografinė rinka gali būti didesnė nei nacionalinė rinka ir per piko valandas. ACM prognozavo, kad taip gali būti tuo atveju, jei faktiniai importo pajėgumai būtų padidinti bent iki 6 500 MW (20). Be Nyderlandų, ta rinka taip pat apimtų Vokietiją arba Belgiją. Be to, jei būtų rinka ypatingoms piko valandoms (kurių ACM galiausiai neapibrėžė) (21), geografinė rinka apimtų bent Nyderlandus ir Vokietiją, jei faktiniai importo pajėgumai būtų padidinti bent iki 8 250 MW (22). |
| --- | --- |

(27)

ACM taip pat nurodė, kad geografinė rinka gali būti didesnė nei nacionalinė rinka ir per piko valandas. ACM prognozavo, kad taip gali būti tuo atveju, jei faktiniai importo pajėgumai būtų padidinti bent iki 6 500 MW (20). Be Nyderlandų, ta rinka taip pat apimtų Vokietiją arba Belgiją. Be to, jei būtų rinka ypatingoms piko valandoms (kurių ACM galiausiai neapibrėžė) (21), geografinė rinka apimtų bent Nyderlandus ir Vokietiją, jei faktiniai importo pajėgumai būtų padidinti bent iki 8 250 MW (22).

20

21

22

| (28) | Po Nuon/Essent sprendimo buvo įvairių projektų, skirtų didinti jungiamųjų linijų į Nyderlandus ir iš Nyderlandų pajėgumą. Nuo 2008 m. Norvegiją ir Nyderlandus jungia NorNed kabelis, kurio galingumas yra 700 MW. Nuo 2011 m. Britaniją ir Nyderlandus jungia BritNed kabelis, kurio galingumas yra 1 000 MW. Rengiami keli kiti projektai:








  Siena | Jungiamoji linija | Pajėgumai (MW) | Įrengimo metai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vokietija | Dutinchemas–Vėzelis (nauja) | 1 500 | 2016 m. (eksploatacijos pradžia 2018 m.) |
| Vokietija | Medenas–Dilė (išplėtimas) | 500 | 2018 m. |
| Danija | COBRA | 700 | 2019 m. |
| Belgija | Krekrakas–Zandvlietas | 700–900 | 2021 m. |

(28)

Po Nuon/Essent sprendimo buvo įvairių projektų, skirtų didinti jungiamųjų linijų į Nyderlandus ir iš Nyderlandų pajėgumą. Nuo 2008 m. Norvegiją ir Nyderlandus jungia NorNed kabelis, kurio galingumas yra 700 MW. Nuo 2011 m. Britaniją ir Nyderlandus jungia BritNed kabelis, kurio galingumas yra 1 000 MW. Rengiami keli kiti projektai:

Nuon/Essent

NorNed

BritNed

Siena

Jungiamoji linija

Pajėgumai (MW)

Įrengimo metai

Vokietija

Dutinchemas–Vėzelis (nauja)

1 500

2016 m. (eksploatacijos pradžia 2018 m.)

Vokietija

Medenas–Dilė (išplėtimas)

500

2018 m.

Danija

COBRA

700

2019 m.

Belgija

Krekrakas–Zandvlietas

700–900

2021 m.

| (29) | Jungiamųjų linijų tarp Nyderlandų ir kaimyninių šalių pajėgumo žymus padidėjimas veikiausiai palankiai paveikė konkurenciją Nyderlandų elektros energijos gamybos rinkoje. |
| --- | --- |

(29)

Jungiamųjų linijų tarp Nyderlandų ir kaimyninių šalių pajėgumo žymus padidėjimas veikiausiai palankiai paveikė konkurenciją Nyderlandų elektros energijos gamybos rinkoje.

| (30) | Komisija atsižvelgia į didėjančią importo į Nyderlandų elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinką svarbą ir mano, kad siekiant įvertinti Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 1 dalyje nurodytas sąlygas ir nedarant poveikio konkurencijos įstatymui, Nyderlandų elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinka turi būti laikoma bent nacionaline pagal aprėptį. |
| --- | --- |

(30)

Komisija atsižvelgia į didėjančią importo į Nyderlandų elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinką svarbą ir mano, kad siekiant įvertinti Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio 1 dalyje nurodytas sąlygas ir nedarant poveikio konkurencijos įstatymui, Nyderlandų elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinka turi būti laikoma bent nacionaline pagal aprėptį.

3.2.3.   Rinkos tyrimas

Rinkos tyrimas

a)   Rinkos dalys

Rinkos dalys

| (31) | Ankstesniuose sprendimuose (23) Komisija manė, kad kalbant apie gamybos ir didmeninės prekybos rinką svarbi yra didžiausių trijų įmonių užimama bendra rinkos dalis. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad ne visiems rinkos dalyviams yra taikomos viešųjų pirkimų taisyklės, analizuojama atskirų rinkos dalyvių, kuriems taikomos viešųjų pirkimų taisyklės, padėtis rinkoje ir konkurencinis spaudimas. Svarbiomis gali būti laikomos ir kitos koncentracijos priemonės. |
| --- | --- |

(31)

Ankstesniuose sprendimuose (23) Komisija manė, kad kalbant apie gamybos ir didmeninės prekybos rinką svarbi yra didžiausių trijų įmonių užimama bendra rinkos dalis. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad ne visiems rinkos dalyviams yra taikomos viešųjų pirkimų taisyklės, analizuojama atskirų rinkos dalyvių, kuriems taikomos viešųjų pirkimų taisyklės, padėtis rinkoje ir konkurencinis spaudimas. Svarbiomis gali būti laikomos ir kitos koncentracijos priemonės.

23

| (32) | 2015 m. vasario mėn. Nyderlandų centrinė statistikos tarnyba (Centraal Bureau voor de Statistiek, toliau – CBS) paskelbė Nyderlandų elektros energijos rinkos ataskaitą (24). Šioje ataskaitoje nurodyta, kad įrengtieji pajėgumai Nyderlanduose siekė apie 31,5 GW, iš kurių 20,1 GW buvo centralizuoti įrengtieji pajėgumai ir 11,5 GW – decentralizuoti. Centralizuota gamyba apibrėžiama kaip elektros energijos gamyba šiluminėse arba branduolinėse elektrinėse, kurios tiekia tiesiogiai aukštos įtampos tinklams. Visa kita elektros energijos gamyba vadinama decentralizuota šiluminių įrenginių, vėjo, vandens ir saulės energijos gamyba.

  1 lentelė


  Įrengtieji pajėgumai (MW ir įrenginių skaičius) 2012, 2013 ir 2014 m. | 2012 m. (MW) | 2012 m. (skaičius) | 2013 m. (MW) | 2013 m. (skaičius) | 2014 m. (MW) | 2014 m. (skaičius) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centralizuoti | 19 025 | 48 | 20 132 | 50 | 21 515 | 49 |
| Decentralizuoti | 10 905 | 6 405 | 11 408 | 6 451 | 11 799 | 6 445 |
| Iš viso | 29 930 | 6 453 | 31 540 | 6 501 | 33 314 | 6 494 |
| Šaltinis: CBS. |

(32)

2015 m. vasario mėn. Nyderlandų centrinė statistikos tarnyba (Centraal Bureau voor de Statistiek, toliau – CBS) paskelbė Nyderlandų elektros energijos rinkos ataskaitą (24). Šioje ataskaitoje nurodyta, kad įrengtieji pajėgumai Nyderlanduose siekė apie 31,5 GW, iš kurių 20,1 GW buvo centralizuoti įrengtieji pajėgumai ir 11,5 GW – decentralizuoti. Centralizuota gamyba apibrėžiama kaip elektros energijos gamyba šiluminėse arba branduolinėse elektrinėse, kurios tiekia tiesiogiai aukštos įtampos tinklams. Visa kita elektros energijos gamyba vadinama decentralizuota šiluminių įrenginių, vėjo, vandens ir saulės energijos gamyba.

Centraal Bureau voor de Statistiek

24

1 lentelė

1 lentelė

Įrengtieji pajėgumai (MW ir įrenginių skaičius) 2012, 2013 ir 2014 m.

Įrengtieji pajėgumai (MW ir įrenginių skaičius) 2012, 2013 ir 2014 m.

2012 m. (MW)

2012 m. (skaičius)

2013 m. (MW)

2013 m. (skaičius)

2014 m. (MW)

2014 m. (skaičius)

Centralizuoti

19 025

48

20 132

50

21 515

49

Decentralizuoti

10 905

6 405

11 408

6 451

11 799

6 445

Iš viso

Iš viso

29 930

29 930

6 453

6 453

31 540

31 540

6 501

6 501

33 314

33 314

6 494

6 494

Šaltinis: CBS.

Šaltinis:

| (33) | Pareiškėjai taip pat pateikė savo gamybos apimties duomenis, suskirstytus ir pagal elektros energijos iš įprastinių ir atsinaujinančiųjų išteklių gamybą. Lentelėje matyti, kad visa gamyba po truputį mažėjo, o DONG ir „Eneco“ tenkanti visos gamybos dalis po truputį didėjo. Visa „Nuon“ gamyba buvo palyginti stabili. Pareiškėjams kartu tenka maždaug mažiau nei 20 % visos gamybos apimties. Jiems tenkanti bendra rinkos dalis ne itin skiriasi pagal elektros energijos gamybą iš įprastinių ir atsinaujinančiųjų išteklių.

  2 lentelė


  Elektros energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų ir įprastinių išteklių (mln. MWh) 2011–2015 m. (preliminarūs duomenys)
   (25)
  , rinkos dalis skliausteliuose











  Gamyba | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba | 113 000 | 102 500 | 100 900 | 103 400 | 109 600 |
| „Dong“ | 500 (0,5 %) | 600 (0,6 %) | 500 (0,5 %) | 1 300 (1,2 %) | 1 300 (1,2 %) |
| „Eneco“ | 1 500 (1,3 %) | 2 200 (2,2 %) | 1 500 (1,5 %) | 2 600 (2,5 %) | 4 900 (4,4 %) |
| „Nuon“ | 13 400 (11,9 %) | 13 100 (12,8 %) | 17 100 (17 %) | 13 900 (13,4 %) | 13 700 (12,5 %) |
| Kiti | 97 500 (86,3 %) | 86 600 (84,5 %) | 81 800 (81 %) | 85 700 (82,8 %) | 89 700 (81,8 %) |
| Įprastiniai ištekliai | 101 000 | 90 000 | 88 900 | 91 600 | 96 400 |
| „Dong“ | [...] (*1) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| „Eneco“ | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| „Nuon“ | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Kiti | 86 900 (86,1 %) | 75 500 (83,9 %) | 71 400 (80,3 %) | 75 900 (82,9 %) | 79 400 (82,3 %) |
| Atsinaujinantieji ištekliai | 12 000 | 12 500 | 12 000 | 11 800 | 13 200 |
| „Dong“ | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| „Eneco“ | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| „Nuon“ | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Kiti | 10 600 (88,4 %) | 11 100 (88,5 %) | 10 400 (86,4 %) | 9 800 (82,7 %) | 10 300 (77,9 %) |

(33)

Pareiškėjai taip pat pateikė savo gamybos apimties duomenis, suskirstytus ir pagal elektros energijos iš įprastinių ir atsinaujinančiųjų išteklių gamybą. Lentelėje matyti, kad visa gamyba po truputį mažėjo, o DONG ir „Eneco“ tenkanti visos gamybos dalis po truputį didėjo. Visa „Nuon“ gamyba buvo palyginti stabili. Pareiškėjams kartu tenka maždaug mažiau nei 20 % visos gamybos apimties. Jiems tenkanti bendra rinkos dalis ne itin skiriasi pagal elektros energijos gamybą iš įprastinių ir atsinaujinančiųjų išteklių.

2 lentelė

2 lentelė

Elektros energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų ir įprastinių išteklių (mln. MWh) 2011–2015 m. (preliminarūs duomenys)
   (25)
  , rinkos dalis skliausteliuose

Elektros energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų ir įprastinių išteklių (mln. MWh) 2011–2015 m. (preliminarūs duomenys)

25

, rinkos dalis skliausteliuose

Gamyba

2011 m.

2012 m.

2013 m.

2014 m.

2015 m.

Gamyba

Gamyba

113 000

113 000

102 500

102 500

100 900

100 900

103 400

103 400

109 600

109 600

„Dong“

500 (0,5 %)

600 (0,6 %)

500 (0,5 %)

1 300 (1,2 %)

1 300 (1,2 %)

„Eneco“

1 500 (1,3 %)

2 200 (2,2 %)

1 500 (1,5 %)

2 600 (2,5 %)

4 900 (4,4 %)

„Nuon“

13 400 (11,9 %)

13 100 (12,8 %)

17 100 (17 %)

13 900 (13,4 %)

13 700 (12,5 %)

Kiti

97 500 (86,3 %)

86 600 (84,5 %)

81 800 (81 %)

85 700 (82,8 %)

89 700 (81,8 %)

Įprastiniai ištekliai

Įprastiniai ištekliai

101 000

101 000

90 000

90 000

88 900

88 900

91 600

91 600

96 400

96 400

„Dong“

[...] (*1)

*1

(...)

(...)

(...)

(...)

„Eneco“

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

„Nuon“

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kiti

86 900 (86,1 %)

75 500 (83,9 %)

71 400 (80,3 %)

75 900 (82,9 %)

79 400 (82,3 %)

Atsinaujinantieji ištekliai

Atsinaujinantieji ištekliai

12 000

12 000

12 500

12 500

12 000

12 000

11 800

11 800

13 200

13 200

„Dong“

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

„Eneco“

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

„Nuon“

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kiti

10 600 (88,4 %)

11 100 (88,5 %)

10 400 (86,4 %)

9 800 (82,7 %)

10 300 (77,9 %)

| (34) | 2017 m. rugsėjo 25 d. Nyderlandų institucijos pateikė papildomų duomenų. Jie apibendrinti lentelėje.









  Operatorius | Rinkos dalis | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Delta“ | Gamyba:
  Pajėgumai: | (...) | (...) | (...) |
| DONG | Gamyba:
  Pajėgumai: | (...) | (...) | (...) |
| EDF | Gamyba:
  Pajėgumai: | (...) | (...) | (...) |
| „Eneco“ | Gamyba:
  Pajėgumai: | (...) | (...) | (...) |
| NUON | Gamyba:
  Pajėgumai: | (...) | (...) | (...) |

(34)

2017 m. rugsėjo 25 d. Nyderlandų institucijos pateikė papildomų duomenų. Jie apibendrinti lentelėje.

Operatorius

Rinkos dalis

2013 m.

2014 m.

2015 m.

„Delta“

Gamyba:

Pajėgumai:

(...)

(...)

(...)

DONG

Gamyba:

Pajėgumai:

(...)

(...)

(...)

EDF

Gamyba:

Pajėgumai:

(...)

(...)

(...)

„Eneco“

Gamyba:

Pajėgumai:

(...)

(...)

(...)

NUON

Gamyba:

Pajėgumai:

(...)

(...)

(...)

| (35) | Iš pareiškėjų (26) ir Nyderlandų institucijų pateiktų duomenų matyti, kad kitiems elektros energijos gamintojams, kuriems kartu priklausanti rinkos dalis sudarė apie 70–80 %, viešųjų pirkimų įstatymo nuostatos netaikomos. |
| --- | --- |

(35)

Iš pareiškėjų (26) ir Nyderlandų institucijų pateiktų duomenų matyti, kad kitiems elektros energijos gamintojams, kuriems kartu priklausanti rinkos dalis sudarė apie 70–80 %, viešųjų pirkimų įstatymo nuostatos netaikomos.

26

| (36) | Šio sprendimo tikslas – nustatyti, ar elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos atžvilgiu esama tokio lygio konkurencijos (rinkose, į kurias galima laisvai patekti), kad, net jei netaikomos drausminės priemonės, nustatomos išsamiomis Direktyvoje 2014/25/ES nustatytomis viešųjų pirkimų taisyklėmis, su atitinkamos veiklos vykdymu susiję pirkimai būtų vykdomi skaidriai, be diskriminacijos ir remiantis kriterijais, leidžiančiais perkančiajam subjektui priimti ekonomiškai palankiausią sprendimą. |
| --- | --- |

(36)

Šio sprendimo tikslas – nustatyti, ar elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos atžvilgiu esama tokio lygio konkurencijos (rinkose, į kurias galima laisvai patekti), kad, net jei netaikomos drausminės priemonės, nustatomos išsamiomis Direktyvoje 2014/25/ES nustatytomis viešųjų pirkimų taisyklėmis, su atitinkamos veiklos vykdymu susiję pirkimai būtų vykdomi skaidriai, be diskriminacijos ir remiantis kriterijais, leidžiančiais perkančiajam subjektui priimti ekonomiškai palankiausią sprendimą.

| (37) | Dėl elektros energijos gamybos ir jos didmeninio tiekimo, pirmiau pateikti faktai gali būti laikomi rinkos dalyvių, kuriems taikomos viešųjų pirkimų įstatymo nuostatos, tiesioginės konkurencijos rodikliu. |
| --- | --- |

(37)

Dėl elektros energijos gamybos ir jos didmeninio tiekimo, pirmiau pateikti faktai gali būti laikomi rinkos dalyvių, kuriems taikomos viešųjų pirkimų įstatymo nuostatos, tiesioginės konkurencijos rodikliu.

b)   Kiti veiksniai

Kiti veiksniai

| (38) | Importas į Nyderlandus sudaro 28 % visos pasiūlos ir suvartojimo. Jis yra didesnis nei Italijos elektros energijos importas (13,4 %), kai buvo įvertinta Italijos elektros energijos gamybos rinka (27). Komisija nustatė, kad tas importas turėjo konkurencijai palankų poveikį, kuris tik didės, kai bus galima naudotis papildomų jungiamųjų linijų pajėgumais. Importo į Nyderlandų rinką dydis sustiprina išvadą, kad Nyderlandų elektros energijos gamybos rinkoje veikiantys perkantieji subjektai konkuruoja. |
| --- | --- |

(38)

Importas į Nyderlandus sudaro 28 % visos pasiūlos ir suvartojimo. Jis yra didesnis nei Italijos elektros energijos importas (13,4 %), kai buvo įvertinta Italijos elektros energijos gamybos rinka (27). Komisija nustatė, kad tas importas turėjo konkurencijai palankų poveikį, kuris tik didės, kai bus galima naudotis papildomų jungiamųjų linijų pajėgumais. Importo į Nyderlandų rinką dydis sustiprina išvadą, kad Nyderlandų elektros energijos gamybos rinkoje veikiantys perkantieji subjektai konkuruoja.

27

| (39) | Likvidumo laipsnis didmeninės prekybos rinkoje, kurį analizavo nacionalinė konkurencijos institucija ACM (28), ir Nyderlandų balansavimo rinkos veikimas neprieštarauja išvadai, kad Nyderlandų gamybos rinkoje veikiantys perkantieji subjektai konkuruoja. |
| --- | --- |

(39)

Likvidumo laipsnis didmeninės prekybos rinkoje, kurį analizavo nacionalinė konkurencijos institucija ACM (28), ir Nyderlandų balansavimo rinkos veikimas neprieštarauja išvadai, kad Nyderlandų gamybos rinkoje veikiantys perkantieji subjektai konkuruoja.

28

4.   IŠVADOS

IŠVADOS

| (40) | Atsižvelgiant į pirmiau išnagrinėtus veiksnius, turėtų būti laikoma, kad Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnyje nustatyta tiesioginės konkurencijos sąlyga perkančiųjų subjektų Nyderlandų elektros energijos gamybos ir didmeninio tiekimo atžvilgiu yra tenkinama. |
| --- | --- |

(40)

Atsižvelgiant į pirmiau išnagrinėtus veiksnius, turėtų būti laikoma, kad Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnyje nustatyta tiesioginės konkurencijos sąlyga perkančiųjų subjektų Nyderlandų elektros energijos gamybos ir didmeninio tiekimo atžvilgiu yra tenkinama.

| (41) | Be to, kadangi pripažįstama, kad neribojamo patekimo į rinką sąlyga tenkinama, Direktyva 2014/25/ES neturėtų būti taikoma, kai perkantieji subjektai skiria sutartis, skirtas suteikti galimybę Nyderlanduose gaminti ir didmeniniu būdu tiekti elektros energiją, ir kai jie rengia projektų konkursus dėl tokios veiklos vykdymo toje geografinėje teritorijoje. |
| --- | --- |

(41)

Be to, kadangi pripažįstama, kad neribojamo patekimo į rinką sąlyga tenkinama, Direktyva 2014/25/ES neturėtų būti taikoma, kai perkantieji subjektai skiria sutartis, skirtas suteikti galimybę Nyderlanduose gaminti ir didmeniniu būdu tiekti elektros energiją, ir kai jie rengia projektų konkursus dėl tokios veiklos vykdymo toje geografinėje teritorijoje.

| (42) | Kaip matyti iš pareiškėjų ir Nyderlandų valdžios institucijų pateiktos informacijos, šis sprendimas pagrįstas teisine ir faktine padėtimi nuo 2017 m. sausio mėn. iki 2017 m. lapkričio mėn. Sprendimas gali būti persvarstytas, jeigu teisinė ar faktinė padėtis iš esmės pasikeistų ir dėl to Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikymo sąlygos būtų nebevykdomos. |
| --- | --- |

(42)

Kaip matyti iš pareiškėjų ir Nyderlandų valdžios institucijų pateiktos informacijos, šis sprendimas pagrįstas teisine ir faktine padėtimi nuo 2017 m. sausio mėn. iki 2017 m. lapkričio mėn. Sprendimas gali būti persvarstytas, jeigu teisinė ar faktinė padėtis iš esmės pasikeistų ir dėl to Direktyvos 2014/25/ES 34 straipsnio taikymo sąlygos būtų nebevykdomos.

| (43) | Primenama, jog Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/23/ES (29) 16 straipsnyje nustatyta, kad ta direktyva netaikoma perkančiųjų subjektų suteikiamoms koncesijoms, kai dėl valstybės narės, kurioje koncesija turi būti vykdoma, pagal Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnį nustatyta, kad ta veikla pagal tos direktyvos 34 straipsnį yra tiesiogiai veikiama konkurencijos. Kadangi padaryta išvada, kad elektros energijos gamyba ir didmeninė prekyba yra veikiamos konkurencijos, koncesijos sutartims, kurių paskirtis – suteikti galimybę Nyderlanduose vykdyti tą veiklą, Direktyva 2014/23/ES nebus taikoma. |
| --- | --- |

(43)

Primenama, jog Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/23/ES (29) 16 straipsnyje nustatyta, kad ta direktyva netaikoma perkančiųjų subjektų suteikiamoms koncesijoms, kai dėl valstybės narės, kurioje koncesija turi būti vykdoma, pagal Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnį nustatyta, kad ta veikla pagal tos direktyvos 34 straipsnį yra tiesiogiai veikiama konkurencijos. Kadangi padaryta išvada, kad elektros energijos gamyba ir didmeninė prekyba yra veikiamos konkurencijos, koncesijos sutartims, kurių paskirtis – suteikti galimybę Nyderlanduose vykdyti tą veiklą, Direktyva 2014/23/ES nebus taikoma.

29

| (44) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Viešųjų sutarčių patariamojo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(44)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Viešųjų sutarčių patariamojo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2014/25/ES netaikoma perkančiųjų subjektų skiriamoms sutartims, kurių paskirtis yra sudaryti sąlygas elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai Nyderlanduose.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje 2017 m. gruodžio 12 d.

Komisijos vardu

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 94, 2014 3 28, p. 243.

1

(2)  Apimama šių įmonių veikla:

2

| 1. | „DONG Energy Wind Power A/S“, kuri yra DONG netiesioginė 100 % patronuojamoji įmonė (patronuojamosios įmonės). Šis subjektas taip pat yra oficialiai DONG vardu suteikti išimtį prašantis subjektas; |
| --- | --- |

1.

„DONG Energy Wind Power A/S“, kuri yra DONG netiesioginė 100 % patronuojamoji įmonė (patronuojamosios įmonės). Šis subjektas taip pat yra oficialiai DONG vardu suteikti išimtį prašantis subjektas;

| 2. | „DONG Energy Netherlands B.V.“, kuri netiesiogiai valdo 50 % „Enecogen power plant“ akcijų. |
| --- | --- |

2.

„DONG Energy Netherlands B.V.“, kuri netiesiogiai valdo 50 % „Enecogen power plant“ akcijų.

(3)  Žr. bylą Nr. COMP/M.7068.

3

(4)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/54/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 55).

4

(5)  
  Wet van 12–7-2012, Stb. 2012, 334 en Inwerkingtredingsbesluit van 12–7-2012, Stb. 2012, 336.

5

Wet van

en Inwerkingtredingsbesluit van

(6)  
  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).

6

(7)  
  2016 m. balandžio 27 d. Sprendimo Österreichische Post AG prieš Komisiją, T-463/14, EU:T:2016:243, 28 punktas.

7

Österreichische Post AG prieš Komisiją

(8)  Pagal prašymą tik „Delta“, DONG, EDF, „Eneco“ ir „Nuon“ yra perkantieji subjektai, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/25/ES 4 straipsnyje, taigi jiems viešųjų pirkimų taisyklės yra taikomos.

8

(9)  
  2006 m. balandžio 25 d. bylos COMP M.4110 E.ON – ENDESA 10 ir 11 punktai, p. 3.

9

(10)  
  2005 m. sausio 21 d. bylos COMP/M.3696 E.ON – MOL 223 punktas, 2009 m. birželio 23 d. bylos COMP/M.5467, RWE- ESSENT 23 punktas.

10

(11)  
  2007 m. gegužės 21 d. ACM sprendimas byloje 6015 Nuon/Essent, 53 punktas.

11

Nuon/Essent

(12)  
  Nuon/Essent, 14 punktas, p. 174.

12

Nuon/Essent

(13)  Be to, ACM pažymėjo, kad galutiniai vartotojai tikslių elektros energijos išteklių atsekti nebegali. Iš dalies juos atsekti galima dėl kilmės garantijų, tačiau pati elektros energija, kurią perka (galutiniai) vartotojai yra vis dar neatsekama iki išteklių.

13

(14)  
  2012 m. balandžio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2012/218/ES dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybai ir didmeninei prekybai Vokietijoje (OL L 114, 2012 4 26, p. 21) ir 2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2012/539/ES dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybai ir didmeninei prekybai Italijos Šiaurės ir Pietų makrozonose, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos sprendimas 2010/403/ES (OL L 271, 2012 10 5, p. 4).

14

(15)  2015 m. SDE+ subsidijų schema laikyta atitinkančia ES valstybės pagalbos taisykles, nes pagal ją iki minimumo sumažinamas konkurencijos iškraipymas (žr. SA.39399 (2015/N)).

15

(16)  Byla COMP/M.5467, C(2009) 5177.

16

(17)  
  RWE/Essent, 32 punktas.

17

RWE/Essent

(18)  ACM sprendimas byloje 5098/E.ON–NRE; ACM sprendimas byloje 3386/Nuon – Reliant Energy Group.

18

Nuon – Reliant Energy Group

(19)  2006 m. lapkričio mėn. Nyderlandų konkurencijos institucijos (NMa) paskelbto vizijos dokumento dėl koncentracijos energetikos rinkose 139 punktas.

19

(20)  Ten pat, 139 punktas.

20

(21)  Ten pat, 29 ir 72 punktai ir ankstesnė apibrėžtis Nuon/Reliant bylos 4 išnašoje: „
  Ypatingas pikas – elektros energijos poreikis darbo dienomis nuo 8 val. iki 20 val.
  “

21

Nuon/Reliant

Ypatingas pikas – elektros energijos poreikis darbo dienomis nuo 8 val. iki 20 val.

(22)  Ten pat, 139 punktas. Nuon/Essent, 91 punktas.

22

Nuon/Essent

(23)  Įgyvendinimo sprendimas 2012/218/ES ir Įgyvendinimo sprendimas 2012/539/ES.

23

(24)  2015 m. vasario mėn. Centraal Bureau voor de Statistiek, „Elektriciteit in Nederland“, žr. https://www.cbs.nl/nl-nl/publicatie/2015/07/elektriciteit-in-nederland.

24

Centraal Bureau voor de Statistiek

(*1)  Konfidenciali informacija.

*1

(25)  http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=00377&D1=a&D2=701,712,714-715,718,729,731-732&HDR=G1&STB=T&VW=T (šaltinis: CBS)

25

(26)  Remiantis prašymo 5.2.3 skirsniu.

26

(27)  
  2010 m. liepos 14 d. Komisijos sprendimas 2010/403/ES, kuriuo elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai Italijos Šiaurės makrozonoje ir mažmeniniam elektros energijos pardavimui galutiniams vartotojams, prijungtiems prie Italijos vidutinės, aukštos ir labai aukštos įtampos elektros energijos tinklo, leidžiama netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (OL L 186, 2010 7 20, p. 44), 11 konstatuojamoji dalis.

27

(28)  Naujausioje 2014 m. paskelbtoje likvidumo ataskaitoje ACM padarė išvadą, kad elektros energijos didmeninės prekybos rinkos likvidumas (pvz., didesni parduoti kiekiai, mažesnis kainų svyravimas ir mažesnis siūlomos ir prašomos kainos skirtumas) 2009–2013 m. laikotarpiu padidėjo. ACM taip pat pažymėjo, kad 2013 m. einamosios paros prekybos produktų sandorių skaičius, palyginti su 2012 m., padidėjo daugiau nei dvigubai.

28

(29)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

29

---

Klaidų ištaisymas

| 2018 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/62

---

2017 m. rugsėjo 26 d. Komisijos deleguotasis reglamento (ES) 2017/2268, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 334, 2017 m. gruodžio 15 d.
  )

49 puslapis, pirma eilutė:

yra:

| „0B001 | b. | (tęsinys)“, |
| --- | --- | --- |

„0B001

b.

(tęsinys)“,

turi būti:

| „1C005 | b. | (tęsinys)“; |
| --- | --- | --- |

„1C005

b.

(tęsinys)“;

56 puslapis, pirma eilutė:

yra:

| „0B001 | a. 2. a. | (tęsinys)“, |
| --- | --- | --- |

„0B001

a. 2. a.

(tęsinys)“,

turi būti:

| „1C111 | a. 2. a. | (tęsinys)“; |
| --- | --- | --- |

„1C111

a. 2. a.

(tęsinys)“;

57 puslapis, pirma eilutė:

yra:

| „0B001 | a. 4. | (tęsinys)“, |
| --- | --- | --- |

„0B001

a. 4.

(tęsinys)“,

turi būti:

| „1C111 | a. 4. | (tęsinys)“; |
| --- | --- | --- |

„1C111

a. 4.

(tęsinys)“;

58 puslapis, pirma eilutė:

yra:

| „0B001 | c. | (tęsinys)“, |
| --- | --- | --- |

„0B001

c.

(tęsinys)“,

turi būti:

| „1C111 | c. | (tęsinys)“; |
| --- | --- | --- |

„1C111

c.

(tęsinys)“;

79 puslapis, pirma eilutė:

yra:

| „0B001 | d. | (tęsinys)“, |
| --- | --- | --- |

„0B001

d.

(tęsinys)“,

turi būti:

| „2B002 | d. | (tęsinys)“. |
| --- | --- | --- |

„2B002

d.

(tęsinys)“.

---

| 2018 1 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 12/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 1 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 12/63

---

2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimo (BUSP) 2017/2315, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 331, 2017 m. gruodžio 14 d.
  )

Sprendimas (BUSP) 2017/2315 turi būti toks:

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2017/2315

2017 m. gruodžio 11 d.

kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 46 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą protokolą Nr. 10 dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, nustatyto Europos Sąjungos sutarties 42 straipsniu,

atsižvelgdama į Vokietijos Federacinės Respublikos, Ispanijos Karalystės, Prancūzijos Respublikos ir Italijos Respublikos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) nuomonę,

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 42 straipsnio 6 dalis nustato, kad tos valstybės narės, kurių kariniai pajėgumai atitinka aukštesnius kriterijus ir kurios tarpusavyje yra susaistytos didesniais įsipareigojimais šioje srityje, dėl sudėtingiausių misijų nustato nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO) Sąjungos sistemoje; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 42 straipsnio 6 dalis nustato, kad tos valstybės narės, kurių kariniai pajėgumai atitinka aukštesnius kriterijus ir kurios tarpusavyje yra susaistytos didesniais įsipareigojimais šioje srityje, dėl sudėtingiausių misijų nustato nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO) Sąjungos sistemoje;

| (2) | 2017 m. lapkričio 13 d. Taryba ir vyriausiasis įgaliotinis gavo 23 valstybių narių, o 2017 m. gruodžio 7 d. – dar dviejų valstybių narių bendrą pranešimą apie visų tų valstybių narių ketinimą dalyvauti PESCO remiantis tuo, kad jos atitinka pirmiau minėtus reikalavimus ir yra tarpusavyje prisiėmusios didesnius įsipareigojimus šioje srityje, kaip išdėstyta šio sprendimo priede, ir remiantis visomis kitomis pranešimo dalimis, įskaitant preambulę ir pagrindinius PESCO principus, išdėstytus pranešimo I priede, kuriems jos išlieka visiškai įsipareigojusios, taip pat primenant ES sutarties 42 straipsnį, įskaitant 42 straipsnio 7 dalį (1); |
| --- | --- |

(2)

2017 m. lapkričio 13 d. Taryba ir vyriausiasis įgaliotinis gavo 23 valstybių narių, o 2017 m. gruodžio 7 d. – dar dviejų valstybių narių bendrą pranešimą apie visų tų valstybių narių ketinimą dalyvauti PESCO remiantis tuo, kad jos atitinka pirmiau minėtus reikalavimus ir yra tarpusavyje prisiėmusios didesnius įsipareigojimus šioje srityje, kaip išdėstyta šio sprendimo priede, ir remiantis visomis kitomis pranešimo dalimis, įskaitant preambulę ir pagrindinius PESCO principus, išdėstytus pranešimo I priede, kuriems jos išlieka visiškai įsipareigojusios, taip pat primenant ES sutarties 42 straipsnį, įskaitant 42 straipsnio 7 dalį (1);

| (3) | didesni įsipareigojimai, išdėstyti šio sprendimo priede, atitinka prie Sutarčių pridėto Protokolo Nr. 10 1 straipsnyje išdėstytus siekiamus tikslus ir to Protokolo 2 straipsnyje nurodytus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(3)

didesni įsipareigojimai, išdėstyti šio sprendimo priede, atitinka prie Sutarčių pridėto Protokolo Nr. 10 1 straipsnyje išdėstytus siekiamus tikslus ir to Protokolo 2 straipsnyje nurodytus įsipareigojimus;

| (4) | Sprendimą dalyvauti PESCO valstybės narės priima savanoriškai ir juo nedaroma poveikio nacionaliniam suverenitetui arba tam tikrų valstybių narių saugumo ir gynybos politikos specifiniam pobūdžiui. Dalyvaujančių valstybių narių įnašai, skirti didesniems saistantiems įsipareigojimams pagal PESCO vykdyti, bus mokami pagal šiose valstybėse narėse taikomas konstitucines nuostatas; |
| --- | --- |

(4)

Sprendimą dalyvauti PESCO valstybės narės priima savanoriškai ir juo nedaroma poveikio nacionaliniam suverenitetui arba tam tikrų valstybių narių saugumo ir gynybos politikos specifiniam pobūdžiui. Dalyvaujančių valstybių narių įnašai, skirti didesniems saistantiems įsipareigojimams pagal PESCO vykdyti, bus mokami pagal šiose valstybėse narėse taikomas konstitucines nuostatas;

| (5) | vienas iš PESCO saistančių įsipareigojimų – intensyviau vykdyti bendrus ir bendradarbiavimu grindžiamus gynybos pajėgumų plėtojimo projektus. Tokie projektai gali būti remiami įnašais iš Sąjungos biudžeto, laikantis Sutarčių ir atsižvelgiant į atitinkamas Sąjungos priemones bei programas; |
| --- | --- |

(5)

vienas iš PESCO saistančių įsipareigojimų – intensyviau vykdyti bendrus ir bendradarbiavimu grindžiamus gynybos pajėgumų plėtojimo projektus. Tokie projektai gali būti remiami įnašais iš Sąjungos biudžeto, laikantis Sutarčių ir atsižvelgiant į atitinkamas Sąjungos priemones bei programas;

| (6) | dalyvaujančios valstybės narės savo atitinkamuose nacionaliniuose įgyvendinimo planuose yra nurodžiusios savo pajėgumą vykdyti prisiimtus didesnius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(6)

dalyvaujančios valstybės narės savo atitinkamuose nacionaliniuose įgyvendinimo planuose yra nurodžiusios savo pajėgumą vykdyti prisiimtus didesnius įsipareigojimus;

| (7) | todėl, įvykdžius būtinas sąlygas, tikslinga, kad Taryba priimtų sprendimą, kuriuo būtų nustatytas PESCO; |
| --- | --- |

(7)

todėl, įvykdžius būtinas sąlygas, tikslinga, kad Taryba priimtų sprendimą, kuriuo būtų nustatytas PESCO;

| (8) | bet kuri kita valstybė narė, norinti vėlesniame etape dalyvauti PESCO, gali pagal ES sutarties 46 straipsnio 3 dalį apie savo ketinimą tai padaryti pranešti Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui; |
| --- | --- |

(8)

bet kuri kita valstybė narė, norinti vėlesniame etape dalyvauti PESCO, gali pagal ES sutarties 46 straipsnio 3 dalį apie savo ketinimą tai padaryti pranešti Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui;

| (9) | vyriausiasis įgaliotinis visapusiškai dalyvaus su PESCO susijusiose procedūrose; |
| --- | --- |

(9)

vyriausiasis įgaliotinis visapusiškai dalyvaus su PESCO susijusiose procedūrose;

| (10) | tarp pagal PESCO vykdomų veiksmų ir kitų BUSP bei kitų Sąjungos politikos sričių turėtų būti užtikrintas nuoseklumas. Taryba ir, atitinkamose savo atsakomybės srityse, vyriausiasis įgaliotinis ir Komisija turėtų bendradarbiauti siekdami atitinkamais atvejais kuo labiau padidinti sinergiją; |
| --- | --- |

(10)

tarp pagal PESCO vykdomų veiksmų ir kitų BUSP bei kitų Sąjungos politikos sričių turėtų būti užtikrintas nuoseklumas. Taryba ir, atitinkamose savo atsakomybės srityse, vyriausiasis įgaliotinis ir Komisija turėtų bendradarbiauti siekdami atitinkamais atvejais kuo labiau padidinti sinergiją;

| (11) | pagal prie ES sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Todėl Danijai šis sprendimas yra neprivalomas, |
| --- | --- |

(11)

pagal prie ES sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Todėl Danijai šis sprendimas yra neprivalomas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo nustatymas

Dėl sudėtingiausių misijų ir siekiant prisidėti prie Sąjungos lygmens tikslų, Sąjungos sistemoje nustatomas tų valstybių narių, kurių kariniai pajėgumai atitinka aukštesnius kriterijus, kaip nurodyta Protokolo Nr. 10 1 straipsnyje, ir kurios tarpusavyje yra susaistytos didesniais įsipareigojimais šioje srityje, kaip nurodyta to Protokolo 2 straipsnyje, nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO).

2 straipsnis

Dalyvaujančios valstybės narės

PESCO dalyvauja šios valstybės narės:

| — | Belgija, |
| --- | --- |

—

Belgija,

| — | Bulgarija, |
| --- | --- |

—

Bulgarija,

| — | Čekijos Respublika, |
| --- | --- |

—

Čekijos Respublika,

| — | Vokietija |
| --- | --- |

—

Vokietija

| — | Estija, |
| --- | --- |

—

Estija,

| — | Airija, |
| --- | --- |

—

Airija,

| — | Graikija, |
| --- | --- |

—

Graikija,

| — | Ispanija, |
| --- | --- |

—

Ispanija,

| — | Prancūzija, |
| --- | --- |

—

Prancūzija,

| — | Kroatija, |
| --- | --- |

—

Kroatija,

| — | Italija, |
| --- | --- |

—

Italija,

| — | Kipras, |
| --- | --- |

—

Kipras,

| — | Latvija, |
| --- | --- |

—

Latvija,

| — | Lietuva, |
| --- | --- |

—

Lietuva,

| — | Liuksemburgas, |
| --- | --- |

—

Liuksemburgas,

| — | Vengrija, |
| --- | --- |

—

Vengrija,

| — | Nyderlandai, |
| --- | --- |

—

Nyderlandai,

| — | Austrija, |
| --- | --- |

—

Austrija,

| — | Lenkija, |
| --- | --- |

—

Lenkija,

| — | Portugalija, |
| --- | --- |

—

Portugalija,

| — | Rumunija, |
| --- | --- |

—

Rumunija,

| — | Slovėnija, |
| --- | --- |

—

Slovėnija,

| — | Slovakija, |
| --- | --- |

—

Slovakija,

| — | Suomija, |
| --- | --- |

—

Suomija,

| — | Švedija. |
| --- | --- |

—

Švedija.

3 straipsnis

Didesni saistantys įsipareigojimai pagal Protokolą Nr. 10

1.   Siekdamos įgyvendinti Protokolo Nr. 10 1 straipsnyje išdėstytus tikslus ir to Protokolo 2 straipsnyje nurodytus įsipareigojimus, dalyvaujančios valstybės narės skiria įnašus, kuriais vykdomi didesni tarpusavyje prisiimti įsipareigojimai, kaip išdėstyta priede.

2.   Šiuo tikslu dalyvaujančios valstybės narės kasmet atnaujina ir kai tinkama, atnaujina savo nacionalinius įgyvendinimo planus, kuriuose jos nurodo, kaip jos vykdys savo didesnius įsipareigojimus, patikslindamos, kaip jos sieks konkretesnių kiekvienam etapui nustatytinų tikslų. Apie atnaujintus nacionalinius įgyvendinimo planus kasmet pranešama Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT) ir Europos gynybos agentūrai (EGA), ir su jais sudaroma galimybė susipažinti visoms dalyvaujančioms valstybėms narėms.

4 straipsnis

PESCO valdymas

1.   PESCO valdymas organizuojamas:

| — | Tarybos lygmeniu ir |
| --- | --- |

—

Tarybos lygmeniu ir

| — | vykdant projektus, kuriuos įgyvendina tų dalyvaujančių valstybių narių, kurios tarpusavyje yra susitarusios vykdyti tokius projektus, grupės. |
| --- | --- |

—

vykdant projektus, kuriuos įgyvendina tų dalyvaujančių valstybių narių, kurios tarpusavyje yra susitarusios vykdyti tokius projektus, grupės.

2.   Pagal ES sutarties 46 straipsnio 6 dalį Taryba priima sprendimus ir rekomendacijas, kuriuose:

| a) | būtų išdėstytas strateginis vadovavimas PESCO ir jam skirtos gairės; |
| --- | --- |

a)

būtų išdėstytas strateginis vadovavimas PESCO ir jam skirtos gairės;

| b) | būtų nurodytas priede išdėstytų didesnių įsipareigojimų vykdymo eiliškumas dviejų nuoseklių pradinių etapų metu (2018–2020 m. ir 2021–2025 m.) ir kiekvieno etapo pradžioje patikslinti konkretesni priede išdėstytų didesnių įsipareigojimų įgyvendinimo tikslai; |
| --- | --- |

b)

būtų nurodytas priede išdėstytų didesnių įsipareigojimų vykdymo eiliškumas dviejų nuoseklių pradinių etapų metu (2018–2020 m. ir 2021–2025 m.) ir kiekvieno etapo pradžioje patikslinti konkretesni priede išdėstytų didesnių įsipareigojimų įgyvendinimo tikslai;

| c) | siekiant atspindėti kintančią Sąjungos saugumo aplinką, prireikus būtų atnaujinti ir sugriežtinti priede išdėstyti didesni įsipareigojimai, atsižvelgiant į įgyvendinant PESCO pasiektus pasiekimus. Tokie sprendimai visų pirma priimami pasibaigus 2 dalies b punkte nurodytiems etapams remiantis strateginės peržiūros procesu, kurio metu vertinamas PESCO įsipareigojimų vykdymas; |
| --- | --- |

c)

siekiant atspindėti kintančią Sąjungos saugumo aplinką, prireikus būtų atnaujinti ir sugriežtinti priede išdėstyti didesni įsipareigojimai, atsižvelgiant į įgyvendinant PESCO pasiektus pasiekimus. Tokie sprendimai visų pirma priimami pasibaigus 2 dalies b punkte nurodytiems etapams remiantis strateginės peržiūros procesu, kurio metu vertinamas PESCO įsipareigojimų vykdymas;

| d) | pagal 6 straipsnyje apibūdintą mechanizmą būtų įvertinti dalyvaujančių valstybių narių įnašai, skirti sutartiems įsipareigojimams vykdyti; |
| --- | --- |

d)

pagal 6 straipsnyje apibūdintą mechanizmą būtų įvertinti dalyvaujančių valstybių narių įnašai, skirti sutartiems įsipareigojimams vykdyti;

| e) | būtų sudarytas projektų, kurie turės būti parengti pagal PESCO sistemą, kuriuose atsispindėtų parama pajėgumų plėtojimui ir didelės paramos teikimas atsižvelgiant į priemones ir pajėgumus BSGP operacijoms ir misijoms, sąrašas; |
| --- | --- |

e)

būtų sudarytas projektų, kurie turės būti parengti pagal PESCO sistemą, kuriuose atsispindėtų parama pajėgumų plėtojimui ir didelės paramos teikimas atsižvelgiant į priemones ir pajėgumus BSGP operacijoms ir misijoms, sąrašas;

| f) | būtų nustatytas bendrą projektų valdymo taisyklių rinkinys, kurį dalyvaujančios valstybės narės, dalyvaujančios pavieniame projekte, galėtų pritaikyti to projekto reikmėms; |
| --- | --- |

f)

būtų nustatytas bendrą projektų valdymo taisyklių rinkinys, kurį dalyvaujančios valstybės narės, dalyvaujančios pavieniame projekte, galėtų pritaikyti to projekto reikmėms;

| g) | tinkamu laiku pagal 9 straipsnio 1 dalį būtų nustatytos bendros sąlygos, pagal kurias išimties tvarka dalyvauti pavieniuose projektuose galėtų būti pakviestos trečiosios valstybės; ir pagal 9 straipsnio 2 dalį būtų nuspręsta, ar tam tikra trečioji valstybė tenkina šias sąlygas; ir |
| --- | --- |

g)

tinkamu laiku pagal 9 straipsnio 1 dalį būtų nustatytos bendros sąlygos, pagal kurias išimties tvarka dalyvauti pavieniuose projektuose galėtų būti pakviestos trečiosios valstybės; ir pagal 9 straipsnio 2 dalį būtų nuspręsta, ar tam tikra trečioji valstybė tenkina šias sąlygas; ir

| h) | būtų numatytos visos kitos tolesniam šio sprendimo įgyvendinimui būtinos priemonės. |
| --- | --- |

h)

būtų numatytos visos kitos tolesniam šio sprendimo įgyvendinimui būtinos priemonės.

5 straipsnis

PESCO projektai

1.   Dalyvaujančioms valstybėms narėms, ketinančioms dalyvauti pavieniame projekte, pateikus pasiūlymus, remdamasis 7 straipsnyje numatytais vertinimais, atliktais po to, kai Europos Sąjungos karinis komitetas (ESKK) pateikia karines rekomendacijas, vyriausiasis įgaliotinis gali pateikti rekomendaciją dėl pagal 4 straipsnio 2 dalies e punkte priimamų Tarybos sprendimų ir rekomendacijų dėl PESCO projektų nustatymo ir vertinimo.

2.   Dalyvaujančios valstybės narės, ketinančios pasiūlyti pavienį projektą, laiku informuoja kitas dalyvaujančias valstybes nares, kad gautų jų pritarimą ir suteiktų joms galimybę prisijungti ir pasiūlymą pateikti kartu.

Projekto dalyviai – pasiūlymą pateikusios dalyvaujančios valstybės narės. Kiekvieno pavienio projekto narių sąrašas pridedamas prie Tarybos sprendimo, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalies e punkte.

Dalyvaujančios valstybės narės, kurios dalyvauja projekte, gali tarpusavyje susitarti į projektą priimti kitas dalyvaujančias valstybes nares, kurios norą dalyvauti projekte pareiškia vėliau.

3.   Dalyvaujančios valstybės narės dalyvaujančios projekte, tarpusavyje susitaria dėl savo bendradarbiavimo tvarkos ir aprėpties ir dėl to projekto valdymo. Dalyvaujančios valstybės narės dalyvaujančios projekte, reguliariai ir atitinkamai informuoja Tarybą apie projekto eigą.

6 straipsnis

Priežiūros, vertinimo ir ataskaitų teikimo tvarka

1.   Pagal ES sutarties 46 straipsnio 6 dalį Taryba užtikrina PESCO vienybę, nuoseklumą ir veiksmingumą. Vyriausiasis įgaliotinis taip pat prisideda siekiant šių tikslų.

2.   Vyriausiasis įgaliotinis visapusiškai dalyvauja su PESCO susijusiose procedūrose, laikydamasis Protokolo Nr. 10.

3.   Vyriausiasis įgaliotinis Tarybai teikia metinę ataskaitą dėl PESCO. Ši ataskaita grindžiama EGA indėliu pagal 7 straipsnio 3 dalies a punktą, ir EIVT indėliu pagal 7 straipsnio 2 dalies a punktą. Vyriausiojo įgaliotinio ataskaitoje apibūdinama PESCO įgyvendinimo padėtis, įskaitant informaciją apie tai, kaip kiekviena dalyvaujanti valstybė narė laikosi savo įsipareigojimų pagal nacionalinį įgyvendinimo planą.

ESKK Politiniam ir saugumo komitetui teikia karines rekomendacijas ir rekomendacijas dėl metinio PESCO vertinimo proceso.

Remdamasi vyriausiojo įgaliotinio metine ataskaita dėl PESCO, Taryba kartą per metus tikrina, ar dalyvaujančios valstybės narės toliau laikosi 3 straipsnyje nurodytų didesnių saistančių įsipareigojimų.

4.   Bet koks sprendimas dėl valstybės narės dalyvavimo sustabdymo pagal ES sutarties 46 straipsnio 4 dalį priimamas tik po to, kai tai valstybei narei buvo paskirtas tiksliai apibrėžtas laikotarpis individualioms konsultacijoms ir reagavimo priemonėms.

7 straipsnis

EIVT ir EGA teikiama pagalba

1.   Vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe ir jam veikiant kaip EGA vadovui, EIVT, įskaitant ES karinį štabą (EUMS), ir EGA bendrai teikia reikiamas PESCO sekretoriato paslaugas, kitas nei teikiamas Tarybos lygiu, ir šiuo atžvilgiu numato vieną bendrą prieigą.

2.   EIVT, įskaitant EUMS, remia PESCO veikimą, visų pirma:

| a) | prisidėdama prie vyriausiojo įgaliotinio metinėje ataskaitoje dėl PESCO pateiktų dalyvaujančių valstybių narių įnašų, susijusių su operatyviniais aspektais, vertinimo pagal 6 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

prisidėdama prie vyriausiojo įgaliotinio metinėje ataskaitoje dėl PESCO pateiktų dalyvaujančių valstybių narių įnašų, susijusių su operatyviniais aspektais, vertinimo pagal 6 straipsnį;

| b) | koordinuodama 5 straipsnyje numatytą projektų pasiūlymų vertinimą, visų pirma kiek tai susiję su galimybe naudoti pajėgas, jų tarpusavio sąveikos, lankstumo ir dislokavimo galimybėmis. Visų pirma, EIVT, įskaitant EUMS, įvertina, ar siūlomas projektas atitinka jų operatyvinius poreikius ir ar juo padedama šiuos poreikius tenkinti. |
| --- | --- |

b)

koordinuodama 5 straipsnyje numatytą projektų pasiūlymų vertinimą, visų pirma kiek tai susiję su galimybe naudoti pajėgas, jų tarpusavio sąveikos, lankstumo ir dislokavimo galimybėmis. Visų pirma, EIVT, įskaitant EUMS, įvertina, ar siūlomas projektas atitinka jų operatyvinius poreikius ir ar juo padedama šiuos poreikius tenkinti.

3.   EGA remia PESCO, visų pirma:

| a) | prisidėdama prie vyriausiojo įgaliotinio metinėje ataskaitoje dėl PESCO pateiktų dalyvaujančių valstybių narių įnašų, susijusių su pajėgumais, visų pirma įnašų, padarytų laikantis 3 straipsnyje nurodytų saistančių didesnių įsipareigojimų, vertinimo pagal 6 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

prisidėdama prie vyriausiojo įgaliotinio metinėje ataskaitoje dėl PESCO pateiktų dalyvaujančių valstybių narių įnašų, susijusių su pajėgumais, visų pirma įnašų, padarytų laikantis 3 straipsnyje nurodytų saistančių didesnių įsipareigojimų, vertinimo pagal 6 straipsnį;

| b) | sudarydama palankesnes galimybes pajėgumų plėtojimo projektams, visų pirma koordinuodama 5 straipsnyje numatytą projektų pasiūlymų vertinimą, pirmiausia pajėgumų plėtojimo srityje. Visų pirma, EGA remia valstybes nares užtikrindama, kad veikla nebūtų bereikalingai dubliuojama su esamomis iniciatyvomis, kurias vykdo ir kitos institucijos. |
| --- | --- |

b)

sudarydama palankesnes galimybes pajėgumų plėtojimo projektams, visų pirma koordinuodama 5 straipsnyje numatytą projektų pasiūlymų vertinimą, pirmiausia pajėgumų plėtojimo srityje. Visų pirma, EGA remia valstybes nares užtikrindama, kad veikla nebūtų bereikalingai dubliuojama su esamomis iniciatyvomis, kurias vykdo ir kitos institucijos.

8 straipsnis

Finansavimas

1.   ES institucijų ir EIVT administracinės išlaidos, kurios susidaro įgyvendinant šį sprendimą, dengiamos iš Sąjungos biudžeto. EGA administracinėms išlaidoms taikomos atitinkamos EGA finansavimo taisyklės pagal Tarybos sprendimą (BUSP) 2015/1835 (2).

2.   Veiklos išlaidas, kurios susidaro vykdant projektus PESCO kontekste, pirmiausia dengia dalyvaujančios valstybės narės, dalyvaujančios pavieniame projekte. Tokius projektus galima paremti ir įnašais iš Sąjungos bendrojo biudžeto, laikantis Sutarčių ir pagal atitinkamas ES priemones.

9 straipsnis

Trečiųjų valstybių dalyvavimas pavieniuose projektuose

1.   Trečiųjų valstybių dalyvavimo pavieniuose projektuose bendrosios sąlygos nustatomos Tarybos sprendimu, priimamu pagal 4 straipsnio 2 dalį, į kurį gali būti įtrauktas administracinių susitarimų su trečiosiomis valstybėmis šablonas.

2.   Vadovaudamasi ES sutarties 46 straipsnio 6 dalimi Taryba nusprendžia, ar trečioji valstybė, kurią projekte dalyvaujančios valstybės narės norėtų pakviesti dalyvauti tame projekte, atitinka 1 dalyje nurodytame sprendime išdėstytus reikalavimus.

3.   Priėmus teigiamą sprendimą, kaip nurodyta 2 dalyje, projekte dalyvaujančios valstybės narės gali su atitinkama trečiąja valstybe sudaryti administracinius susitarimus dėl jos dalyvavimo tame projekte. Tokiais susitarimais laikomasi Sąjungos procedūrų ir sprendimų priėmimo autonomiškumo.

10 straipsnis

Saugumo taisyklės

PESCO taikomos nuostatos, išdėstytos Tarybos sprendime 2013/488/ES (3).

3

11 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2017 m. gruodžio 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

F. MOGHERINI

PRIEDAS

Dalyvaujančių valstybių narių prisiimtų plataus užmojo ir didesnių saistančių bendrų įsipareigojimų penkiose Protokolo Nr. 10 2 straipsnyje išdėstytose srityse sąrašas

| „a) | įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, bendradarbiauti, siekiant patvirtintų tikslų dėl išlaidų gynybos investicijų srityje, ir reguliariai peržiūrėti šiuos tikslus, atsižvelgiant į saugumo aplinką ir Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus.“ |
| --- | --- |

„a)

Remdamosi 2007 m. nustatytais bendrais kriterijais, dalyvaujančios valstybės narės prisiima šiuos įsipareigojimus:

| 1. | Reguliariai didinti gynybos biudžetą realiąja verte, kad būtų pasiekti sutarti tikslai. |
| --- | --- |

1.

Reguliariai didinti gynybos biudžetą realiąja verte, kad būtų pasiekti sutarti tikslai.

| 2. | Vėliau vidutinės trukmės laikotarpiu didinti investicijų gynybos srityje išlaidas, kad jos sudarytų iki 20 % bendrų gynybos išlaidų (bendras kriterijus), siekiant užpildyti strateginių pajėgumų spragas dalyvaujant gynybos pajėgumų srities projektuose pagal Pajėgumų plėtojimo planą (PPP) ir suderintą metinę peržiūrą gynybos srityje (CARD). |
| --- | --- |

2.

Vėliau vidutinės trukmės laikotarpiu didinti investicijų gynybos srityje išlaidas, kad jos sudarytų iki 20 % bendrų gynybos išlaidų (bendras kriterijus), siekiant užpildyti strateginių pajėgumų spragas dalyvaujant gynybos pajėgumų srities projektuose pagal Pajėgumų plėtojimo planą (PPP) ir suderintą metinę peržiūrą gynybos srityje (CARD).

| 3. | Intensyviau vykdyti bendrus ir bendradarbiavimu grindžiamus strateginių gynybos pajėgumų srities projektus. Tokie bendri ir bendradarbiavimu grindžiami projektai prireikus ir, kai tikslinga, turėtų būti remiami Europos gynybos fondo lėšomis. |
| --- | --- |

3.

Intensyviau vykdyti bendrus ir bendradarbiavimu grindžiamus strateginių gynybos pajėgumų srities projektus. Tokie bendri ir bendradarbiavimu grindžiami projektai prireikus ir, kai tikslinga, turėtų būti remiami Europos gynybos fondo lėšomis.

| 4. | Didinti gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologijoms skirtų išlaidų dalį, kad ji priartėtų prie 2 % bendrų gynybos išlaidų (bendras kriterijus). |
| --- | --- |

4.

Didinti gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologijoms skirtų išlaidų dalį, kad ji priartėtų prie 2 % bendrų gynybos išlaidų (bendras kriterijus).

| 5. | Įvesti reguliarią šių įsipareigojimų peržiūrą (kad juos patvirtintų Taryba). |
| --- | --- |

5.

Įvesti reguliarią šių įsipareigojimų peržiūrą (kad juos patvirtintų Taryba).

| „b) | kuo labiau tarpusavyje suderinti savo gynybos mechanizmus, visų pirma derinant savo karinių poreikių nustatymą, sutelkiant ir prireikus specializuojant savo gynybos priemones ir pajėgumus, ir skatinant bendradarbiavimą mokymo ir logistikos srityse.“ |
| --- | --- |

„b)

| 6. | Imtis svarbaus vaidmens pajėgumų plėtojimo ES srityje, be kita ko, atsižvelgiant į CARD, siekiant užtikrinti aprūpinimą būtinais pajėgumais, kad būtų pasiektas tikslų mastas Europoje. |
| --- | --- |

6.

Imtis svarbaus vaidmens pajėgumų plėtojimo ES srityje, be kita ko, atsižvelgiant į CARD, siekiant užtikrinti aprūpinimą būtinais pajėgumais, kad būtų pasiektas tikslų mastas Europoje.

| 7. | Įsipareigoti kuo labiau remti CARD, pripažįstant savanorišką šios peržiūros pobūdį ir individualius suvaržymus dalyvaujančiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

7.

Įsipareigoti kuo labiau remti CARD, pripažįstant savanorišką šios peržiūros pobūdį ir individualius suvaržymus dalyvaujančiose valstybėse narėse.

| 8. | Įsipareigoti intensyviai dalyvauti būsimo Europos gynybos fondo veikloje vykdant daugiašalius viešuosius pirkimus, kurių ES pridėtinė vertė yra nustatyta. |
| --- | --- |

8.

Įsipareigoti intensyviai dalyvauti būsimo Europos gynybos fondo veikloje vykdant daugiašalius viešuosius pirkimus, kurių ES pridėtinė vertė yra nustatyta.

| 9. | Įsipareigoti parengti suderintus reikalavimus visiems pajėgumų plėtojimo projektams, dėl kurių susitartų dalyvaujančios valstybės narės. |
| --- | --- |

9.

Įsipareigoti parengti suderintus reikalavimus visiems pajėgumų plėtojimo projektams, dėl kurių susitartų dalyvaujančios valstybės narės.

| 10. | Įsipareigoti apsvarstyti galimybes bendrai naudoti turimus pajėgumus siekiant optimaliau panaudoti turimus išteklius ir pagerinti jų bendrą veiksmingumą. |
| --- | --- |

10.

Įsipareigoti apsvarstyti galimybes bendrai naudoti turimus pajėgumus siekiant optimaliau panaudoti turimus išteklius ir pagerinti jų bendrą veiksmingumą.

| 11. | Įsipareigoti užtikrinti, kad būtų aktyviau dedamos pastangos bendradarbiaujant kibernetinės gynybos srityje, pavyzdžiui, dalijantis informacija, rengiant mokymus ir teikiant operatyvinę paramą. |
| --- | --- |

11.

Įsipareigoti užtikrinti, kad būtų aktyviau dedamos pastangos bendradarbiaujant kibernetinės gynybos srityje, pavyzdžiui, dalijantis informacija, rengiant mokymus ir teikiant operatyvinę paramą.

| „c) | imtis konkrečių priemonių, skirtų didinti galimybes naudoti savo pajėgas, jų tarpusavio sąveiką, lankstumą ir dislokavimo galimybes, visų pirma nustatant su pajėgumų skyrimu susijusius bendrus tikslus, įskaitant galimą nacionalinių sprendimų priėmimo procedūrų peržiūrą.“ |
| --- | --- |

„c)

| 12. | Galimybių naudotis pajėgomis ir jas dislokuoti atžvilgiu dalyvaujančios valstybės narės įsipareigoja:






  — | sudaryti galimybes naudotis reikiamos sudėties daliniais, kuriuos būtų galima strategiškai dislokuoti, kad būtų pasiektas ES tikslų mastas, kartu galbūt dislokuojant ES kovinę grupę. Šis įsipareigojimas neapima parengties pajėgų, nuolatinių pajėgų ar nuolatinės parengties pajėgų; |
| --- | --- | --- |

12.

Galimybių naudotis pajėgomis ir jas dislokuoti atžvilgiu dalyvaujančios valstybės narės įsipareigoja:

—

sudaryti galimybes naudotis reikiamos sudėties daliniais, kuriuos būtų galima strategiškai dislokuoti, kad būtų pasiektas ES tikslų mastas, kartu galbūt dislokuojant ES kovinę grupę. Šis įsipareigojimas neapima parengties pajėgų, nuolatinių pajėgų ar nuolatinės parengties pajėgų;

| — | parengti patikimą priemonę (pvz., duomenų bazę), kuria galės naudotis tik dalyvaujančios valstybės narės ir prisidedančios šalys, kurioje būtų registruojami turimi ir greitai dislokuotini pajėgumai, siekiant palengvinti ir paspartinti pajėgų formavimo procesą; |
| --- | --- |

—

parengti patikimą priemonę (pvz., duomenų bazę), kuria galės naudotis tik dalyvaujančios valstybės narės ir prisidedančios šalys, kurioje būtų registruojami turimi ir greitai dislokuotini pajėgumai, siekiant palengvinti ir paspartinti pajėgų formavimo procesą;

| — | siekti, kad būtų sparčiau įgyvendinami politiniai įsipareigojimai nacionaliniu lygmeniu, be kita ko, galbūt peržiūrint nacionalinę sprendimų priėmimo tvarką; |
| --- | --- |

—

siekti, kad būtų sparčiau įgyvendinami politiniai įsipareigojimai nacionaliniu lygmeniu, be kita ko, galbūt peržiūrint nacionalinę sprendimų priėmimo tvarką;

| — | pagal savo galimybes ir pajėgumus teikti svarią paramą BSGP operacijoms (pvz., EUFOR) ir misijoms (pvz., ES mokymo misijoms): aprūpinant personalu ir įranga, rengiant mokymus, remiant pratybas, infrastruktūrą ar teikiant kitą paramą; dėl to turi būti priimtas vieningas sprendimas Taryboje, nedarant poveikio sprendimams dėl įnašų į BSGP operacijas ir nedarant poveikio konstituciniams suvaržymams; |
| --- | --- |

—

pagal savo galimybes ir pajėgumus teikti svarią paramą BSGP operacijoms (pvz., EUFOR) ir misijoms (pvz., ES mokymo misijoms): aprūpinant personalu ir įranga, rengiant mokymus, remiant pratybas, infrastruktūrą ar teikiant kitą paramą; dėl to turi būti priimtas vieningas sprendimas Taryboje, nedarant poveikio sprendimams dėl įnašų į BSGP operacijas ir nedarant poveikio konstituciniams suvaržymams;

| — | svariai prisidėti prie ES kovinių grupių, iš esmės savo įnašus patvirtinant bent prieš ketverius metus, numatant nuolatinės parengties laikotarpį vadovaujantis ES kovinių grupių koncepcija, įsipareigojant vykdyti ES kovinių grupių pajėgų dariniui skirtas ES kovinių grupių pratybas (vadovaujančioji šalis) ir (arba) dalyvauti šiose pratybose (visos ES kovinių grupių veikloje dalyvaujančios ES valstybės narės); |
| --- | --- |

—

svariai prisidėti prie ES kovinių grupių, iš esmės savo įnašus patvirtinant bent prieš ketverius metus, numatant nuolatinės parengties laikotarpį vadovaujantis ES kovinių grupių koncepcija, įsipareigojant vykdyti ES kovinių grupių pajėgų dariniui skirtas ES kovinių grupių pratybas (vadovaujančioji šalis) ir (arba) dalyvauti šiose pratybose (visos ES kovinių grupių veikloje dalyvaujančios ES valstybės narės);

| — | supaprastinti ir standartizuoti tarpvalstybinį karinį transportą Europoje, kad būtų galima greitai dislokuoti karinę įrangą ir personalą. |
| --- | --- |

—

supaprastinti ir standartizuoti tarpvalstybinį karinį transportą Europoje, kad būtų galima greitai dislokuoti karinę įrangą ir personalą.

| 13. | Pajėgų sąveikumo atžvilgiu dalyvaujančios valstybės narės įsipareigoja:






  — | plėtoti savo pajėgų sąveikumą:






  — | įsipareigodamos susitarti dėl ES kovinių grupių pajėgų darinio bendrų vertinimo ir patvirtinimo kriterijų, suderintų su NATO standartais, kartu išlaikant nacionalinio sertifikavimo procesą; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Pajėgų sąveikumo atžvilgiu dalyvaujančios valstybės narės įsipareigoja:

—

plėtoti savo pajėgų sąveikumą:

—

įsipareigodamos susitarti dėl ES kovinių grupių pajėgų darinio bendrų vertinimo ir patvirtinimo kriterijų, suderintų su NATO standartais, kartu išlaikant nacionalinio sertifikavimo procesą;

| — | įsipareigodamos susitarti dėl bendrų pajėgų techninių ir veiklos standartų, pripažįstant, kad jie turi būti sąveikūs su NATO standartais; |
| --- | --- |

—

įsipareigodamos susitarti dėl bendrų pajėgų techninių ir veiklos standartų, pripažįstant, kad jie turi būti sąveikūs su NATO standartais;

| — | kuo optimaliau pasinaudodamos daugiašalėmis struktūromis: dalyvaujančios valstybės narės galėtų įsipareigoti prisijungti prie pagrindinių esamų ir galimų būsimų struktūrų, susijusių su Europos išorės veiksmais karinėje srityje (Eurokorpuso, Europos jūrų pajėgų (EUROMARFOR), Europos žandarmerijos pajėgų (EUROGENDFOR), MCCE/ATARES/SEOS), ir šiose struktūrose imtis aktyvaus vaidmens. |
| --- | --- |

—

kuo optimaliau pasinaudodamos daugiašalėmis struktūromis: dalyvaujančios valstybės narės galėtų įsipareigoti prisijungti prie pagrindinių esamų ir galimų būsimų struktūrų, susijusių su Europos išorės veiksmais karinėje srityje (Eurokorpuso, Europos jūrų pajėgų (EUROMARFOR), Europos žandarmerijos pajėgų (EUROGENDFOR), MCCE/ATARES/SEOS), ir šiose struktūrose imtis aktyvaus vaidmens.

| 14. | Dalyvaujančios valstybės narės sieks, kad būtų laikomasi plataus užmojo požiūrio į bendrą BSGP karinių operacijų ir misijų finansavimą, papildant tai, kas pagal Tarybos sprendimą dėl mechanizmo Athena bus nustatyta kaip bendros išlaidos. |
| --- | --- |

14.

Dalyvaujančios valstybės narės sieks, kad būtų laikomasi plataus užmojo požiūrio į bendrą BSGP karinių operacijų ir misijų finansavimą, papildant tai, kas pagal Tarybos sprendimą dėl mechanizmo Athena bus nustatyta kaip bendros išlaidos.

| „d) | bendradarbiauti, kad užtikrintų reikalingų priemonių „Gebėjimų plėtotės mechanizme“ pastebėtiems trūkumams šalinti, įskaitant daugiašalius sprendimo būdus, taikymą, nepažeidžiant šiuo atžvilgiu Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos sistemoje prisiimtų įsipareigojimų.“ |
| --- | --- |

„d)

| 15. | Padėti pašalinti pajėgumų trūkumus, nustatytus pagal Pajėgumų plėtojimo planą ir CARD. Įgyvendinant šiuos pajėgumų srities projektus turi būti didinamas Europos strateginis savarankiškumas ir sustiprinta Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė (EGPTB). |
| --- | --- |

15.

Padėti pašalinti pajėgumų trūkumus, nustatytus pagal Pajėgumų plėtojimo planą ir CARD. Įgyvendinant šiuos pajėgumų srities projektus turi būti didinamas Europos strateginis savarankiškumas ir sustiprinta Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė (EGPTB).

| 16. | Vienu iš prioritetų laikyti Europos bendradarbiavimu grindžiamą požiūrį, kad būtų pašalinti nacionaliniu lygmeniu nustatyti pajėgumų trūkumai, ir paprastai laikytis išimtinai nacionalinio požiūrio tik tuo atveju, jei toks įvertinimas jau yra atliktas. |
| --- | --- |

16.

Vienu iš prioritetų laikyti Europos bendradarbiavimu grindžiamą požiūrį, kad būtų pašalinti nacionaliniu lygmeniu nustatyti pajėgumų trūkumai, ir paprastai laikytis išimtinai nacionalinio požiūrio tik tuo atveju, jei toks įvertinimas jau yra atliktas.

| 17. | Dalyvauti bent viename pagal PESCO vykdomame projekte, kuriuo plėtojami strateginiu požiūriu valstybėms narėms svarbūs pajėgumai arba šiais pajėgumais aprūpinama. |
| --- | --- |

17.

Dalyvauti bent viename pagal PESCO vykdomame projekte, kuriuo plėtojami strateginiu požiūriu valstybėms narėms svarbūs pajėgumai arba šiais pajėgumais aprūpinama.

| „e) | prireikus dalyvauti plėtojant pagrindines bendras ar Europos apginklavimo programas gynybos agentūros struktūroje.“ |
| --- | --- |

„e)

| 18. | Įsipareigoti Europos gynybos agentūra (EGA) naudotis kaip europiniu bendro pajėgumų plėtojimo forumu, o Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtine organizacija (OCCAR) – kaip prioritetine bendradarbiavimu grindžiamų programų valdymo organizacija. |
| --- | --- |

18.

Įsipareigoti Europos gynybos agentūra (EGA) naudotis kaip europiniu bendro pajėgumų plėtojimo forumu, o Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtine organizacija (OCCAR) – kaip prioritetine bendradarbiavimu grindžiamų programų valdymo organizacija.

| 19. | Užtikrinti, kad įgyvendinant visus su pajėgumais susijusius projektus, kuriems vadovauja dalyvaujančios valstybės narės, didinamas Europos gynybos pramonės konkurencingumas vykdant atitinkamą pramonės politiką, kuria būtų vengiama bereikalingo veiklos dubliavimo. |
| --- | --- |

19.

Užtikrinti, kad įgyvendinant visus su pajėgumais susijusius projektus, kuriems vadovauja dalyvaujančios valstybės narės, didinamas Europos gynybos pramonės konkurencingumas vykdant atitinkamą pramonės politiką, kuria būtų vengiama bereikalingo veiklos dubliavimo.

| 20. | Užtikrinti, kad bendradarbiavimo programos, kuriomis galėtų pasinaudoti tik aiškią pridėtinę vertę ES teritorijoje užtikrinantys subjektai, ir dalyvaujančių valstybių narių patvirtintos įsigijimo strategijos turėtų teigiamą poveikį EGPTB. |
| --- | --- |

20.

Užtikrinti, kad bendradarbiavimo programos, kuriomis galėtų pasinaudoti tik aiškią pridėtinę vertę ES teritorijoje užtikrinantys subjektai, ir dalyvaujančių valstybių narių patvirtintos įsigijimo strategijos turėtų teigiamą poveikį EGPTB.

VERTIMAS

Pranešimas tarybai ir sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO)

Preambulė

Preambulė

Dalyvaujančios valstybės narės,

Dalyvaujančios valstybės narės,

primindamos, kad Sąjunga vykdo bendrą užsienio ir saugumo politiką, grindžiamą „kuo didesniu valstybių narių veiksmų suartėjimu“ (ES sutarties 24 straipsnio 2 dalis), ir kad bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP) yra bendros užsienio ir saugumo politikos neatskiriama dalis;

atsižvelgdama į tai, kad bendra užsienio ir saugumo politika užtikrina Sąjungos operaciniam veiksnumui reikalingus civilinius ir karinius pajėgumus ir kad saugumo ir gynybos politikos stiprinimas pareikalaus valstybių narių pastangų pajėgumų srityje;

taip pat primindamos Europos Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimą propaguoti taisyklėmis grindžiamą pasaulinę tvarką, kurios pagrindinis principas – daugiašališkumas, o branduolys – Jungtinės Tautos;

primindamos Europos Sąjungos (ES) sutarties 42 straipsnio 6 dalį, pagal kurią nustatyta, kad tos „valstybės narės, kurių kariniai pajėgumai atitinka aukštesnius kriterijus ir kurios tarpusavyje yra susaistytos didesniais įsipareigojimais šioje srityje, dėl sudėtingiausių misijų nustato nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą Sąjungos sistemoje“;

atsižvelgdamos į tai, kad nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) galėtų ženkliai prisidėti įgyvendinti ES tikslų mastą, be kita ko, sudėtingiausių misijų ir operacijų atžvilgiu, ir kad vykdant tokį bendradarbiavimą būtų galima palengvinti valstybių narių gynybos pajėgumų plėtojimą aktyviai dalyvaujant daugiašaliuose viešųjų pirkimų projektuose kartu su atitinkamais pramonės subjektais, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, ir stiprinti Europos bendradarbiavimą gynybos srityje, kartu visapusiškai pasinaudojant Sutartimis;

atsižvelgdamos į PESCO tikslus ir valstybių narių įsipareigojimus juos pasiekti, kaip išdėstyta Protokole Nr. 10 dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo ir nurodyta ES sutarties 46 straipsnyje;

pažymėdamos, kad 2016 m. gruodžio 15 d. įvykusiame susitikime Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad europiečiai privalo prisiimti didesnę atsakomybę už savo saugumą, ir kad siekiant sustiprinti Europos saugumą ir gynybą sudėtingoje geopolitinėje aplinkoje ir geriau apsaugoti savo piliečius, Europos Vadovų Taryba, patvirtindama ankstesnius šios srities įsipareigojimus, pabrėžė poreikį padaryti daugiau, be kita ko, skiriant pakankamai papildomų išteklių, kartu atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes ir teisinius įsipareigojimus, o valstybių narių, kurios taip pat yra NATO narės, atveju – į atitinkamas NATO gaires dėl gynybos išlaidų;

dar kartą primindamos, kad Europos Vadovų Taryba taip pat paragino stiprinti bendradarbiavimą plėtojant reikiamus pajėgumus, taip pat įsipareigoti prireikus suteikti galimybę naudotis tokiais pajėgumais, ir kad ji laikėsi nuomonės, jog Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turi pajėgti ryžtingai prisidėti prie bendrų pastangų, taip pat prireikus veikti savarankiškai, o kai įmanoma – kartu su partneriais;

atsižvelgdamos į tai, kad 2017 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba paragino vykdyti bendrus pajėgumų plėtojimo projektus, dėl kurių bendrai susitarė valstybės narės siekdamos panaikinti esamus didžiausius trūkumus ir plėtoti ateities technologijas, nes tai labai svarbu siekiant įgyvendinti 2016 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą ES tikslų mastą, palankiai įvertino Komisijos komunikatą dėl Europos gynybos fondo, sudaryto iš mokslinių tyrimų finansavimo krypties ir pajėgumų finansavimo krypties, ir paragino valstybes nares nustatyti Europos gynybos fondui ir Europos gynybos pramonės plėtros programai tinkamus pajėgumų projektus;

visų pirma primindamos, kad Europos Vadovų Taryba paprašė vyriausiojo įgaliotinio pateikti pasiūlymus dėl įtraukaus nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, grindžiamo moduliniu požiūriu, elementų bei galimybių, nurodant galimus projektus;

primindamos, kad 2017 m. kovo 6 d. Užsienio reikalų taryba susitarė dėl to, kad reikia tęsti darbą, susijusį su moduliniu požiūriu grindžiamu nuolatiniu struktūrizuotu bendradarbiavimu, kuris turėtų būti atviras visoms valstybėms narėms, norinčioms susisaistyti būtinais didesniais įsipareigojimais ir atitikti kriterijus, remiantis ES sutarties 42 straipsnio 6 dalimi, 46 straipsniu ir prie šios Sutarties pridėtu Protokolu Nr. 10;

pasiryžusios pasiekti naują laipsniško bendros Sąjungos gynybos politikos kūrimo lygmenį, kaip raginama ES sutarties 42 straipsnio 2 dalyje, nustatant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą Sąjungos sistemoje; taip pat atsižvelgdamos į visų valstybių narių saugumo ir gynybos politikos specifinį pobūdį;

primindamos pagal ES sutarties 42 straipsnio 7 dalį nustatytą įpareigojimą teikti abipusę pagalbą ir paramą;

primindamos, kad pagal ES sutarties 42 straipsnio 7 dalį įsipareigojimai ir bendradarbiavimas bendros saugumo ir gynybos politikos srityje „atitinka narystės Šiaurės Atlanto sutarties organizacijoje įsipareigojimus, o Šiaurės Atlanto sutarties organizacija išlieka valstybių, kurios yra jos narės, kolektyvinės gynybos pagrindu ir jos įgyvendinimo forumu“;

pabrėždamos, kad 2017 m. birželio 22–23 d. Europos Vadovų Taryba pritarė tam, kad „reikia pradėti įtraukų ir plataus užmojo nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą“, ir reaguodamos į Europos Vadovų Tarybos įgaliojimą per tris mėnesius parengti „bendrą kriterijų ir saistančių įsipareigojimų sąrašą, visiškai laikantis ES sutarties 42 straipsnio 6 dalies bei 46 straipsnio ir prie Sutarties pridėto Protokolo Nr. 10, be kita ko, siekiant įvykdyti daugiausia pastangų reikalaujančias misijas; [...] tiksl[ų] tvarkarašt[į] ir konkre[čius] vertinimo mechanizm[us], kad valstybės narės, kurios turi galimybių tai padaryti, galėtų nedelsdamos pranešti apie savo ketinimus dalyvauti“;

PRANEŠA Tarybai ir Europos Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai apie savo ketinimą dalyvauti nuolatiniame struktūrizuotame bendradarbiavime;

PRAŠO Tarybos priimti sprendimą, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas, laikantis atitinkamų ES sutarties ir prie šios Sutarties pridėto Protokolo Nr. 10 nuostatų ir remiantis I priede nurodytais principais, II priede išdėstytais didesniais saistančiais įsipareigojimais, taip pat III priede pateiktais pasiūlymais dėl valdymo;

prieš Tarybai priimant sprendimą, kuriuo nustatomas PESCO, PATEIKS nacionalinį įgyvendinimo planą, kuriame bus įrodytas jų gebėjimas įvykdyti II priede išdėstytus didesnius saistančius įsipareigojimus.

Priimta du tūkstančiai septynioliktų metų lapkričio tryliktą dieną Briuselyje.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

За Република България

Za Českou republiku

Für die Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi nimel

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Za Republiku Hrvatsku

Per la Repubblica italiana

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Latvijas Republikas vārdā –

Lietuvos Respublikos vardu

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Magyarország részéről

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Pentru România

Za Republiko Slovenijo

Za Slovenskú republiku

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

| * | 2017 m. gruodžio 7 d. Airija Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui panešė apie savo ketinimą dalyvauti PESCO ir prisijungė prie šio bendro pranešimo. |
| --- | --- |

*

2017 m. gruodžio 7 d. Airija Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui panešė apie savo ketinimą dalyvauti PESCO ir prisijungė prie šio bendro pranešimo.

| * | 2017 m. gruodžio 7 d. Portugalija Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui panešė apie savo ketinimą dalyvauti PESCO ir prisijungė prie šio bendro pranešimo. |
| --- | --- |

*

2017 m. gruodžio 7 d. Portugalija Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui panešė apie savo ketinimą dalyvauti PESCO ir prisijungė prie šio bendro pranešimo.

I PRIEDAS. PESCO PRINCIPAI

Nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas yra numatytas ES sutarties 42 ir 46 straipsniuose ir prie šios Sutarties pridėtame Protokole Nr. 10. Jis gali būti pradėtas tik vieną kartą ir yra nustatomas Tarybos sprendimu, kuris turi būti priimamas kvalifikuota balsų dauguma, siekiant gynybos srityje suburti visas norinčias valstybes nares, „kurių kariniai pajėgumai atitinka aukštesnius kriterijus“ ir kurios „yra susaistytos didesniais įsipareigojimais šioje srityje, dėl sudėtingiausių misijų“ ir operacijų.

PESCO yra plataus užmojo, saistanti ir įtrauki Europos teisinė sistema, skirta investuoti į ES teritorijos ir jos piliečių saugumą bei gynybą. PESCO taip pat suteikia visoms valstybėms narėms svarbią politinę sistemą gerinti savo atitinkamus karinius išteklius ir gynybos pajėgumus, įgyvendinant tinkamai koordinuojamas iniciatyvas ir konkrečius projektus, grindžiamus didesniais saistančiais įsipareigojimais. Sustiprinti ES valstybių narių gynybos pajėgumai taip pat bus naudingi NATO. Jais bus sustiprintas Europos ramstis Aljanse ir atsakyta į pakartotinus reikalavimus aktyviau dalytis transatlantine našta.

PESCO – itin svarbus žingsnis siekiant stiprinti bendrą gynybos politiką. Jis galėtų tapti galimo bendros gynybos politikos kūrimo elementu, jei tokį sprendimą vieningai priimtų Taryba (kaip numatyta ES sutarties 42 straipsnio 2 dalyje). Kalbant apie ilgalaikę perspektyvą, vykdant PESCO galėtų būti sukurtas nuoseklus viso spektro pajėgų rinkinys, kuris papildytų NATO, kuri išliks pagrindiniu jos narių bendros gynybos kertiniu akmeniu, pajėgas.

Mūsų manymu, įtraukus PESCO yra pati svarbiausia priemonė bendram saugumui ir gynybai – sričiai, kuriai reikia daugiau nuoseklumo, tęstinumo, veiklos koordinavimo ir bendradarbiavimo, stiprinti. Siekiant šio tikslo Europos pastangos turi būti vieningos, koordinuojamos ir prasmingos ir turi būti grindžiamos bendrai sutartomis politinėmis gairėmis.

PESCO sudaro patikimą ir saistančią teisinę sistemą ES institucinėje sistemoje. Dalyvaujančios valstybės narės vykdys savo saistančius įsipareigojimus, patvirtindamos, kad nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo nustatymas ir įgyvendinimas bus vykdomas visapusiškai laikantis ES sutarties nuostatų ir prie jos pridėtų protokolų ir atsižvelgiant į valstybių narių konstitucines nuostatas.

PESCO įsipareigojimų saistantis pobūdis bus užtikrintas Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai kasmet reguliariai atliekamais vertinimais; juos jam visų pirma padės atlikti Europos gynybos agentūra (EGA), kiek tai susiję su pajėgumų plėtojimo aspektais (ypač nurodytais Protokolo Nr. 10 3 straipsnyje), ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), įskaitant Europos Sąjungos karinį štabą (EUMS) ir kitas BSGP struktūras, kiek tai susiję su PESCO operatyviniais aspektais. Vykdydama PESCO, Sąjunga galėtų sukurti nuoseklų viso spektro pajėgų rinkinį, nes pagal PESCO būtų vykdomas principu „iš viršaus į apačią“ grindžiamas veiklos koordinavimas ir teikiamos gairės esamoms arba būsimoms principu „iš apačios į viršų“ grindžiamoms struktūroms ir nustatomos pastangų kryptys.

PESCO suteiktų valstybėms narėms galimybes gerinti gynybos pajėgumus, dalyvaujant tinkamai koordinuojamose iniciatyvose ir konkrečiuose bendruose projektuose, galbūt pasinaudojant esamais regioniniais branduoliais. PESCO dalyvaujama savanoriškai ir nedaroma poveikio nacionaliniam suverenitetui.

Vykdant įtraukų PESCO siunčiamas stiprus politinis signalas mūsų piliečiams ir išorinės pasauliui: ES valstybių narių vyriausybės rimtai vertina bendrą saugumą ir gynybą ir šioje srityje veikia aktyviai. ES piliečiams tai reiškia didesnį saugumą ir tai, kad visos valstybės narės akivaizdžiai nori stiprinti bendrą saugumą ir gynybą, kad būtų pasiekti Visuotinės ES strategijos tikslai.

PESCO bus orientuotas į rezultatus ir turėtų padėti daryti realią pažangą išlaidų investicijoms į gynybos įrangą dydžio srityje, siekiant bendro pajėgumų plėtojimo tikslų ir užtikrinant bendrai vykdomų misijų ir operacijų aprūpinimą dislokuojamais gynybos pajėgumais, pripažįstant principą „vieningas pajėgų rezervas“. Pagrindinis PESCO pajėgumų plėtojimo veiksnys bus pajėgumų trūkumų, susijusių su ES tikslų mastu ir bendros saugumo ir gynybos politikos tikslais bei prioritetais, pašalinimas.

Dėl „įtraukaus“ ir „modulinio“ PESCO pobūdžio, kaip nurodyta 2016 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikime, negali būti sumenkinamas bendradarbiavimo lygmuo. Nustatant „plataus užmojo“ PESCO tikslą pabrėžiama, kad visos PESCO dalyvaujančios valstybės narės turi laikytis bendro tikslų ir įsipareigojimų sąrašo. Kaip priminta 2017 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikime, PESCO yra „įtrauk[us] ir plataus užmojo“.

Toliau pateikiamas įsipareigojimų sąrašas turi padėti pasiekti ES tikslų mastą, kaip apibrėžta 2016 m. lapkričio 14 d. Tarybos išvadose ir patvirtinta 2016 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikime, ir taip sustiprinti strateginį europiečių ir ES savarankiškumą.

II PRIEDAS. PLATAUS UŽMOJO IR DIDESNIŲ SAISTANČIŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ PENKIOSE PROTOKOLO Nr. 10 2 STRAIPSNYJE IŠDĖSTYTOSE SRITYSE SĄRAŠAS

| „a) | įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, bendradarbiauti, siekiant patvirtintų tikslų dėl išlaidų gynybos investicijų srityje, ir reguliariai peržiūrėti šiuos tikslus, atsižvelgiant į saugumo aplinką ir Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus.“ |
| --- | --- |

„a)

Remdamosi 2007 m. nustatytais bendrais kriterijais, dalyvaujančios valstybės narės prisiima šiuos įsipareigojimus:

| 1. | Reguliariai didinti gynybos biudžetą realiąja verte, kad būtų pasiekti sutarti tikslai. |
| --- | --- |

1.

Reguliariai didinti gynybos biudžetą realiąja verte, kad būtų pasiekti sutarti tikslai.

| 2. | Vėliau vidutinės trukmės laikotarpiu didinti investicijų gynybos srityje išlaidas, kad jos sudarytų iki 20 % bendrų gynybos išlaidų (bendras kriterijus), siekiant užpildyti strateginių pajėgumų spragas dalyvaujant gynybos pajėgumų srities projektuose pagal Pajėgumų plėtojimo planą (PPP) ir suderintą metinę peržiūrą gynybos srityje (CARD). |
| --- | --- |

2.

Vėliau vidutinės trukmės laikotarpiu didinti investicijų gynybos srityje išlaidas, kad jos sudarytų iki 20 % bendrų gynybos išlaidų (bendras kriterijus), siekiant užpildyti strateginių pajėgumų spragas dalyvaujant gynybos pajėgumų srities projektuose pagal Pajėgumų plėtojimo planą (PPP) ir suderintą metinę peržiūrą gynybos srityje (CARD).

| 3. | Intensyviau vykdyti bendrus ir bendradarbiavimu grindžiamus strateginių gynybos pajėgumų srities projektus. Tokie bendri ir bendradarbiavimu grindžiami projektai prireikus ir, kai tikslinga, turėtų būti remiami Europos gynybos fondo lėšomis. |
| --- | --- |

3.

Intensyviau vykdyti bendrus ir bendradarbiavimu grindžiamus strateginių gynybos pajėgumų srities projektus. Tokie bendri ir bendradarbiavimu grindžiami projektai prireikus ir, kai tikslinga, turėtų būti remiami Europos gynybos fondo lėšomis.

| 4. | Didinti gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologijoms skirtų išlaidų dalį, kad ji priartėtų prie 2 % bendrų gynybos išlaidų (bendras kriterijus). |
| --- | --- |

4.

Didinti gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologijoms skirtų išlaidų dalį, kad ji priartėtų prie 2 % bendrų gynybos išlaidų (bendras kriterijus).

| 5. | Įvesti reguliarią šių įsipareigojimų peržiūrą (kad juos patvirtintų Taryba). |
| --- | --- |

5.

Įvesti reguliarią šių įsipareigojimų peržiūrą (kad juos patvirtintų Taryba).

| „b) | kuo labiau tarpusavyje suderinti savo gynybos mechanizmus, visų pirma derinant savo karinių poreikių nustatymą, sutelkiant ir prireikus specializuojant savo gynybos priemones ir pajėgumus, ir skatinant bendradarbiavimą mokymo ir logistikos srityse.“ |
| --- | --- |

„b)

| 6. | Imtis svarbaus vaidmens pajėgumų plėtojimo ES srityje, be kita ko, atsižvelgiant į CARD, siekiant užtikrinti aprūpinimą būtinais pajėgumais, kad būtų pasiektas tikslų mastas Europoje. |
| --- | --- |

6.

Imtis svarbaus vaidmens pajėgumų plėtojimo ES srityje, be kita ko, atsižvelgiant į CARD, siekiant užtikrinti aprūpinimą būtinais pajėgumais, kad būtų pasiektas tikslų mastas Europoje.

| 7. | Įsipareigoti kuo labiau remti CARD, pripažįstant savanorišką šios peržiūros pobūdį ir individualius suvaržymus dalyvaujančiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

7.

Įsipareigoti kuo labiau remti CARD, pripažįstant savanorišką šios peržiūros pobūdį ir individualius suvaržymus dalyvaujančiose valstybėse narėse.

| 8. | Įsipareigoti intensyviai dalyvauti būsimo Europos gynybos fondo veikloje vykdant daugiašalius viešuosius pirkimus, kurių ES pridėtinė vertė yra nustatyta. |
| --- | --- |

8.

Įsipareigoti intensyviai dalyvauti būsimo Europos gynybos fondo veikloje vykdant daugiašalius viešuosius pirkimus, kurių ES pridėtinė vertė yra nustatyta.

| 9. | Įsipareigoti parengti suderintus reikalavimus visiems pajėgumų plėtojimo projektams, dėl kurių susitartų dalyvaujančios valstybės narės. |
| --- | --- |

9.

Įsipareigoti parengti suderintus reikalavimus visiems pajėgumų plėtojimo projektams, dėl kurių susitartų dalyvaujančios valstybės narės.

| 10. | Įsipareigoti apsvarstyti galimybes bendrai naudoti turimus pajėgumus siekiant optimaliau panaudoti turimus išteklius ir pagerinti jų bendrą veiksmingumą. |
| --- | --- |

10.

Įsipareigoti apsvarstyti galimybes bendrai naudoti turimus pajėgumus siekiant optimaliau panaudoti turimus išteklius ir pagerinti jų bendrą veiksmingumą.

| 11. | Įsipareigoti užtikrinti, kad būtų aktyviau dedamos pastangos bendradarbiaujant kibernetinės gynybos srityje, pavyzdžiui, dalijantis informacija, rengiant mokymus ir teikiant operatyvinę paramą. |
| --- | --- |

11.

Įsipareigoti užtikrinti, kad būtų aktyviau dedamos pastangos bendradarbiaujant kibernetinės gynybos srityje, pavyzdžiui, dalijantis informacija, rengiant mokymus ir teikiant operatyvinę paramą.

| „c) | imtis konkrečių priemonių, skirtų didinti galimybes naudoti savo pajėgas, jų tarpusavio sąveiką, lankstumą ir dislokavimo galimybes, visų pirma nustatant su pajėgumų skyrimu susijusius bendrus tikslus, įskaitant galimą nacionalinių sprendimų priėmimo procedūrų peržiūrą.“ |
| --- | --- |

„c)

| 12. | Galimybių naudotis pajėgomis ir jas dislokuoti atžvilgiu dalyvaujančios valstybės narės įsipareigoja:






  — | sudaryti galimybes naudotis reikiamos sudėties daliniais, kuriuos būtų galima strategiškai dislokuoti, kad būtų pasiektas ES tikslų mastas, kartu galbūt dislokuojant ES kovinę grupę. Šis įsipareigojimas neapima parengties pajėgų, nuolatinių pajėgų ar nuolatinės parengties pajėgų. |
| --- | --- | --- |

12.

Galimybių naudotis pajėgomis ir jas dislokuoti atžvilgiu dalyvaujančios valstybės narės įsipareigoja:

—

sudaryti galimybes naudotis reikiamos sudėties daliniais, kuriuos būtų galima strategiškai dislokuoti, kad būtų pasiektas ES tikslų mastas, kartu galbūt dislokuojant ES kovinę grupę. Šis įsipareigojimas neapima parengties pajėgų, nuolatinių pajėgų ar nuolatinės parengties pajėgų.

| — | parengti patikimą priemonę (pvz., duomenų bazę), kuria galės naudotis tik dalyvaujančios valstybės narės ir prisidedančios šalys, kurioje būtų registruojami turimi ir greitai dislokuotini pajėgumai, siekiant palengvinti ir paspartinti pajėgų formavimo procesą. |
| --- | --- |

—

parengti patikimą priemonę (pvz., duomenų bazę), kuria galės naudotis tik dalyvaujančios valstybės narės ir prisidedančios šalys, kurioje būtų registruojami turimi ir greitai dislokuotini pajėgumai, siekiant palengvinti ir paspartinti pajėgų formavimo procesą.

| — | siekti, kad būtų sparčiau įgyvendinami politiniai įsipareigojimai nacionaliniu lygmeniu, be kita ko, galbūt peržiūrint nacionalinę sprendimų priėmimo tvarką. |
| --- | --- |

—

siekti, kad būtų sparčiau įgyvendinami politiniai įsipareigojimai nacionaliniu lygmeniu, be kita ko, galbūt peržiūrint nacionalinę sprendimų priėmimo tvarką.

| — | pagal savo galimybes ir pajėgumus teikti svarią paramą BSGP operacijoms (pvz., EUFOR) ir misijoms (pvz., ES mokymo misijoms): aprūpinant personalu ir įranga, rengiant mokymus, remiant pratybas, infrastruktūrą ar teikiant kitą paramą; dėl to turi būti priimtas vieningas sprendimas Taryboje, nedarant poveikio sprendimams dėl įnašų į BSGP operacijas ir nedarant poveikio konstituciniams suvaržymams. |
| --- | --- |

—

pagal savo galimybes ir pajėgumus teikti svarią paramą BSGP operacijoms (pvz., EUFOR) ir misijoms (pvz., ES mokymo misijoms): aprūpinant personalu ir įranga, rengiant mokymus, remiant pratybas, infrastruktūrą ar teikiant kitą paramą; dėl to turi būti priimtas vieningas sprendimas Taryboje, nedarant poveikio sprendimams dėl įnašų į BSGP operacijas ir nedarant poveikio konstituciniams suvaržymams.

| — | svariai prisidėti prie ES kovinių grupių, iš esmės savo įnašus patvirtinant bent prieš ketverius metus, numatant nuolatinės parengties laikotarpį vadovaujantis ES kovinių grupių koncepcija, įsipareigojant vykdyti ES kovinių grupių pajėgų dariniui skirtas ES kovinių grupių pratybas (vadovaujančioji šalis) ir (arba) dalyvauti šiose pratybose (visos ES kovinių grupių veikloje dalyvaujančios ES valstybės narės). |
| --- | --- |

—

svariai prisidėti prie ES kovinių grupių, iš esmės savo įnašus patvirtinant bent prieš ketverius metus, numatant nuolatinės parengties laikotarpį vadovaujantis ES kovinių grupių koncepcija, įsipareigojant vykdyti ES kovinių grupių pajėgų dariniui skirtas ES kovinių grupių pratybas (vadovaujančioji šalis) ir (arba) dalyvauti šiose pratybose (visos ES kovinių grupių veikloje dalyvaujančios ES valstybės narės).

| — | supaprastinti ir standartizuoti tarpvalstybinį karinį transportą Europoje, kad būtų galima greitai dislokuoti karinę įrangą ir personalą. |
| --- | --- |

—

supaprastinti ir standartizuoti tarpvalstybinį karinį transportą Europoje, kad būtų galima greitai dislokuoti karinę įrangą ir personalą.

| 13. | Pajėgų sąveikumo atžvilgiu dalyvaujančios valstybės narės įsipareigoja:






  — | plėtoti savo pajėgų sąveikumą:






  — | įsipareigodamos susitarti dėl ES kovinių grupių pajėgų darinio bendrų vertinimo ir patvirtinimo kriterijų, suderintų su NATO standartais, kartu išlaikant nacionalinio sertifikavimo procesą; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Pajėgų sąveikumo atžvilgiu dalyvaujančios valstybės narės įsipareigoja:

—

plėtoti savo pajėgų sąveikumą:

—

įsipareigodamos susitarti dėl ES kovinių grupių pajėgų darinio bendrų vertinimo ir patvirtinimo kriterijų, suderintų su NATO standartais, kartu išlaikant nacionalinio sertifikavimo procesą;

| — | įsipareigodamos susitarti dėl bendrų pajėgų techninių ir veiklos standartų, pripažįstant, kad jie turi būti sąveikūs su NATO standartais; |
| --- | --- |

—

įsipareigodamos susitarti dėl bendrų pajėgų techninių ir veiklos standartų, pripažįstant, kad jie turi būti sąveikūs su NATO standartais;

| — | kuo optimaliau pasinaudodamos daugiašalėmis struktūromis: dalyvaujančios valstybės narės galėtų įsipareigoti prisijungti prie pagrindinių esamų ir galimų būsimų struktūrų, susijusių su Europos išorės veiksmais karinėje srityje (Eurokorpuso, Europos jūrų pajėgų (EUROMARFOR), Europos žandarmerijos pajėgų (EUROGENDFOR), MCCE/ATARES/SEOS), ir šiose struktūrose imtis aktyvaus vaidmens. |
| --- | --- |

—

kuo optimaliau pasinaudodamos daugiašalėmis struktūromis: dalyvaujančios valstybės narės galėtų įsipareigoti prisijungti prie pagrindinių esamų ir galimų būsimų struktūrų, susijusių su Europos išorės veiksmais karinėje srityje (Eurokorpuso, Europos jūrų pajėgų (EUROMARFOR), Europos žandarmerijos pajėgų (EUROGENDFOR), MCCE/ATARES/SEOS), ir šiose struktūrose imtis aktyvaus vaidmens.

| 14. | Dalyvaujančios valstybės narės sieks, kad būtų laikomasi plataus užmojo požiūrio į bendrą BSGP karinių operacijų ir misijų finansavimą, papildant tai, kas pagal Tarybos sprendimą dėl mechanizmo Athena bus nustatyta kaip bendros išlaidos. |
| --- | --- |

14.

Dalyvaujančios valstybės narės sieks, kad būtų laikomasi plataus užmojo požiūrio į bendrą BSGP karinių operacijų ir misijų finansavimą, papildant tai, kas pagal Tarybos sprendimą dėl mechanizmo Athena bus nustatyta kaip bendros išlaidos.

Athena

| „d) | bendradarbiauti, kad užtikrintų reikalingų priemonių „Gebėjimų plėtotės mechanizme“ pastebėtiems trūkumams šalinti, įskaitant daugiašalius sprendimo būdus, taikymą, nepažeidžiant šiuo atžvilgiu Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos sistemoje prisiimtų įsipareigojimų.“ |
| --- | --- |

„d)

| 15. | Padėti pašalinti pajėgumų trūkumus, nustatytus pagal Pajėgumų plėtojimo planą ir CARD. Įgyvendinant šiuos pajėgumų srities projektus turi būti didinamas Europos strateginis savarankiškumas ir sustiprinta Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė (EGPTB). |
| --- | --- |

15.

Padėti pašalinti pajėgumų trūkumus, nustatytus pagal Pajėgumų plėtojimo planą ir CARD. Įgyvendinant šiuos pajėgumų srities projektus turi būti didinamas Europos strateginis savarankiškumas ir sustiprinta Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė (EGPTB).

| 16. | Vienu iš prioritetų laikyti Europos bendradarbiavimu grindžiamą požiūrį, kad būtų pašalinti nacionaliniu lygmeniu nustatyti pajėgumų trūkumai, ir paprastai laikytis išimtinai nacionalinio požiūrio tik tuo atveju, jei toks įvertinimas jau yra atliktas. |
| --- | --- |

16.

Vienu iš prioritetų laikyti Europos bendradarbiavimu grindžiamą požiūrį, kad būtų pašalinti nacionaliniu lygmeniu nustatyti pajėgumų trūkumai, ir paprastai laikytis išimtinai nacionalinio požiūrio tik tuo atveju, jei toks įvertinimas jau yra atliktas.

| 17. | Dalyvauti bent viename pagal PESCO vykdomame projekte, kuriuo plėtojami strateginiu požiūriu valstybėms narėms svarbūs pajėgumai arba šiais pajėgumais aprūpinama. |
| --- | --- |

17.

Dalyvauti bent viename pagal PESCO vykdomame projekte, kuriuo plėtojami strateginiu požiūriu valstybėms narėms svarbūs pajėgumai arba šiais pajėgumais aprūpinama.

| „e) | prireikus dalyvauti plėtojant pagrindines bendras ar Europos apginklavimo programas gynybos agentūros struktūroje.“ |
| --- | --- |

„e)

| 18. | Įsipareigoti Europos gynybos agentūra (EGA) naudotis kaip europiniu bendro pajėgumų plėtojimo forumu, o Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtine organizacija (OCCAR) – kaip prioritetine bendradarbiavimu grindžiamų programų valdymo organizacija. |
| --- | --- |

18.

Įsipareigoti Europos gynybos agentūra (EGA) naudotis kaip europiniu bendro pajėgumų plėtojimo forumu, o Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtine organizacija (OCCAR) – kaip prioritetine bendradarbiavimu grindžiamų programų valdymo organizacija.

| 19. | Užtikrinti, kad įgyvendinant visus su pajėgumais susijusius projektus, kuriems vadovauja dalyvaujančios valstybės narės, didinamas Europos gynybos pramonės konkurencingumas vykdant atitinkamą pramonės politiką, kuria būtų vengiama bereikalingo veiklos dubliavimo. |
| --- | --- |

19.

Užtikrinti, kad įgyvendinant visus su pajėgumais susijusius projektus, kuriems vadovauja dalyvaujančios valstybės narės, didinamas Europos gynybos pramonės konkurencingumas vykdant atitinkamą pramonės politiką, kuria būtų vengiama bereikalingo veiklos dubliavimo.

| 20. | Užtikrinti, kad bendradarbiavimo programos, kuriomis galėtų pasinaudoti tik aiškią pridėtinę vertę ES teritorijoje užtikrinantys subjektai, ir dalyvaujančių valstybių narių patvirtintos įsigijimo strategijos turėtų teigiamą poveikį EGPTB. |
| --- | --- |

20.

Užtikrinti, kad bendradarbiavimo programos, kuriomis galėtų pasinaudoti tik aiškią pridėtinę vertę ES teritorijoje užtikrinantys subjektai, ir dalyvaujančių valstybių narių patvirtintos įsigijimo strategijos turėtų teigiamą poveikį EGPTB.

III PRIEDAS. VALDYMAS

1.   Dalyvaujančios valstybės narės išlieka sprendimų priėmimo proceso centre, veiksmus koordinuodamos su vyriausiuoju įgaliotiniu

PESCO yra dalyvaujančių valstybių narių vadovaujama sistema ir ji visų pirma priklauso jų kompetencijai. Užtikrinamas skaidrumas nedalyvaujančių ES valstybių narių atžvilgiu.

Siekiant užtikrinti tinkamą PESCO koordinavimą apskritai su bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP), kurios neatskiriamą dalį jis sudaro, su PESCO susijusiose procedūrose visapusiškai dalyvaus Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai. Vyriausiasis įgaliotinis bus atsakingas už metinių vertinimų, kuriuos prašo atlikti Europos Vadovų Taryba ir kurie nurodyti toliau išdėstytoje 4 dalyje, administravimą. EIVT, įskaitant EUMS, ir EGA užtikrins PESCO sekretoriato paslaugas, glaudžiai koordinuodami veiklą su už BSGP ir reagavimą į krizes atsakingu EIVT generalinio sekretoriaus pavaduotoju.

Pagal prie ES sutarties pridėto Protokolo Nr. 10 3 straipsnį ir Tarybos sprendimą dėl Europos gynybos agentūros steigimo, EGA rems vyriausiąjį įgaliotinį PESCO pajėgumų plėtojimo aspektų srityje. EIVT rems vyriausiąjį įgaliotinį, visų pirma PESCO operatyvinių aspektų srityje, be kita ko, pasitelkdama EUMS ir kitas BUSP struktūras.

ES sutarties 41 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad „administracinės išlaidos, kurias institucijos patiria įgyvendinant šį skyrių, finansuojamos iš Sąjungos biudžeto“.

2.   Valdymą sudaro du valdymo lygmenys: visa apimantis lygmuo, atsakingas už PESCO nuoseklumo ir užmojo užtikrinimą, kurį papildo konkrečios PESCO projektams taikomos valdymo procedūros

2.1.   Visa apimantis lygmuo bus atsakingas už PESCO nuoseklumą ir patikimą įgyvendinimą.

Jis bus grindžiamas esamomis struktūromis. PESCO klausimus galėtų nagrinėti į bendrą Užsienio / gynybos reikalų tarybos posėdį (paprastai du kartus per metus) susirinkę ES užsienio reikalų ir gynybos ministrai. Kai sušaukiamas Tarybos posėdis PESCO klausimams nagrinėti, balsavimo teisės suteikiamos tik dalyvaujančių valstybių narių atstovams. Tokiame posėdyje dalyvaujančios valstybės narės galėtų vieningai patvirtinti naujus projektus (pagal ES sutarties 46 straipsnio 6 dalį), priimti dalyvaujančių valstybių narių pastangų įvertinimus, visų pirma nurodytus šio priedo 3 dalyje, ir pagal ES sutarties 46 straipsnio 3 dalį galėtų kvalifikuota balsų dauguma ir pasikonsultavusios su vyriausiuoju įgaliotiniu patvirtinti kitos valstybės narės dalyvavimą.

Kraštutiniu atveju Taryba pagal ES sutarties 46 straipsnio 4 dalį, iš anksto nustatydama aiškiai apibrėžtą terminą individualioms konsultacijoms ir atsakomosioms priemonėms, gali sustabdyti valstybės narės, kuri nebeatitinka kriterijų arba nebesugeba ar nebenori vykdyti PESCO įsipareigojimų ir prievolių, dalyvavimą.

Atitinkami veikiantys Tarybos parengiamieji organai posėdžiaus PESCO formatu, t. y. dalyvaujant visoms ES valstybėms narėms, tačiau susitariant, kad tik dalyvaujančios valstybės narės turės balsavimo Taryboje teises. Siekiant nagrinėti dalyvaujančių valstybių narių bendro intereso klausimus, planuoti ir svarstyti projektus arba svarstyti naujų PESCO narių klausimą galėtų būti šaukiami PESCO formato PSK posėdžiai. Jo darbas bus remiamas rengiant Politinės ir karinės grupės PESCO formato posėdžius. Taip pat bus rengiami PESCO formato EUMC posėdžiai, ypač kai reikės karinio pobūdžio rekomendacijų. Be to, gali būti rengiami neformalūs tik dalyvaujančių valstybių narių posėdžiai.

2.2.   Projektų valdymas

2.2.1.   PESCO projektų patikra bus grindžiama vyriausiojo įgaliotinio, padedant EIVT, įskaitant EUMS ir EGA, atliktu įvertinimu, o projektams atrinkti reikės Tarybos sprendimo

Dalyvaujančios valstybės narės gali pateikti bet kokius projektus, kurie, jų nuomone, būtų naudingi PESCO. Jos viešina savo ketinimus, kad gautų paramos, kartu pateikia projektus PESCO sekretoriatui ir tuo pačiu metu jais pasidalija su dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis.

Projektai turėtų padėti vykdyti šio pranešimo II priede nurodytus įsipareigojimus, dauguma kurių yra susiję su raginimu plėtoti pajėgumus, kuriuos valstybės narės nurodė kaip strategiškai svarbius ir kurie duoda bendrai sutartos ES pridėtinės vertės, arba aprūpinti tokiais pajėgumais, taip pat su prašymu suteikti esminę paramą BSGP operacijoms (EUFOR) ir misijoms (pvz., ES mokymo misijoms) atsižvelgiant į turimas priemones ir pajėgumus, pagal ES sutarties 42 straipsnio 6 dalį.

Siekiant užtikrinti įvairų PESCO projektų nuoseklumą ir suderinamumą, siūlomas ribotas skaičius konkrečiai į misijas ir operacijas orientuotų projektų, atitinkančių ES tikslų mastą. Šie projektai būtų remiami vykdant kitus projektus, kuriais būtų palengvinamas pastarųjų įgyvendinimas ir sudaromos galimybės juos įgyvendinti. Projektai turėtų būti atitinkamai sugrupuojami.

PESCO sekretoriatas koordinuos projektų pasiūlymų vertinimą. Kalbant apie pajėgumų plėtojimo projektus, EGA užtikrins, kad nebūtų dubliavimo su esamomis iniciatyvomis, be kita ko, įgyvendinamomis kitose institucijose. EUMS vertins į operacijas ir misijas orientuotų projektų suderinamumą su ES ir jos valstybių narių veiklos poreikiais ir jų įnašą tenkinant šiuos poreikius. Tuo remdamasis vyriausiasis įgaliotinis pateiks rekomendaciją, kurioje bus nurodyti tie projektų pasiūlymai, kurių užmojis yra didžiausias, kuriais prisidedama prie ES tikslų masto ir kurie geriausiai tinka didesniam Europos strateginiam savarankiškumui užtikrinti. Projektų portfelis turės atspindėti tinkamą pusiausvyrą tarp projektų, labiau skirtų pajėgumų plėtojimo sričiai, ir projektų, labiau skirtų operacijų ir misijų sričiai.

Vyriausiojo įgaliotinio rekomendacijoje bus pateikta pasiūlymų Tarybai, kad PESCO formato PSK posėdžiuose ji galėtų priimti sprendimą dėl PESCO projektų sąrašo pagal PESCO sistemą, vadovaudamasi PESCO formato EUMS karinio pobūdžio rekomendacijomis. Pagal ES sutarties 46 straipsnio 6 dalį Taryba spręs vieningai balsuojant dalyvaujančių valstybių narių atstovams.

Nedalyvaujančios valstybės narės visada gali pranešti apie savo ketinimą dalyvauti projektuose prisiimdamos įsipareigojimus ir prisijungdamos prie PESCO.

Projekto dalyviai gali išimties tvarka pakviesti trečiąsias valstybes laikantis bendros tvarkos, dėl kurios tinkamu laiku turės nuspręsti Taryba pagal ES sutarties 46 straipsnio 6 dalį. Jos projektui turėtų suteikti didelės pridėtinės vertės, prisidėti prie PESCO ir BSGP stiprinimo ir vykdyti reiklesnius įsipareigojimus. Tai tokioms trečiosioms valstybėms nesuteiks įgaliojimų priimti sprendimus dėl PESCO valdymo. Be to, PESCO formato Taryba nuspręs, ar kiekviena trečioji valstybė, kurią pakvietė atitinkami projekto dalyviai, atitinka bendroje tvarkoje nustatytas sąlygas.

2.2.2.   Už projektų valdymą visų pirma atsako dalyvaujančios valstybės narės

Kad Taryba galėtų priimti sprendimą dėl PESCO projektų sąrašo, jai turėtų būti pateiktas su atitinkamu projektu susijusių dalyvaujančių valstybių narių sąrašas. Projekte dalyvaujančios valstybės narės turės kartu iš anksto pateikti projektą.

Su atitinkamu projektu susijusios dalyvaujančios valstybės narės tarpusavyje vieningai susitars dėl jų bendradarbiavimo sąlygų ir apimties, įskaitant įnašus, būtinus norint prisijungti prie projekto. Jos nustatys projekto valdymo taisykles ir projekto vykdymo ciklo metu priims sprendimą dėl kitų dalyvaujančių valstybių narių priėmimo dalyvaujančių valstybių narių arba stebėtojų teisėmis. Vis dėlto turėtų būti parengtos tokios bendros valdymo taisyklės, kurias būtų galima pritaikyti konkretiems projektams. Taip būtų užtikrintas tam tikras standartinis visų projektų valdymas ir palengvintas jų vykdymo pradėjimas. Visų pirma pajėgumų plėtojimo projektų atveju už projektų valdymą (specifikacijas, įsigijimo strategiją, vykdomosios įstaigos pasirinkimą, pramonės įmonių atranką ir pan.) išimtinai išliks atsakingos su atitinkamu projektu susijusios dalyvaujančios valstybės narės.

Dalyvaujančios valstybės narės apie projektus atitinkamai informuos nedalyvaujančias valstybes nares.

3.   Tikslus laipsniškas požiūris ir realūs bei privalomi kiekvieno etapo tikslai

Dalyvaujančios valstybės narės prisiimtus įsipareigojimus vykdys dėdamos pastangas nacionaliniu lygmeniu ir vykdydamos konkrečius projektus.

Siekiant užtikrinti aktyviausių valstybių narių grupės dalyvavimą PESCO ir taip išsaugoti plataus užmojo ir įtraukumo principus, būtina laikytis realaus laipsniško požiūrio. Dalyvaujančios valstybės narės dirbs, kad oficialiai pradėjus PESCO iškart būtų įvykdyti visi jų įsipareigojimai, tačiau kai kurie įsipareigojimai gali būti įvykdyti anksčiau nei kiti. Šiuo tikslu dalyvaujančios valstybės narės turi susitarti dėl laipsniško požiūrio.

Nustatant etapus bus atsižvelgiama į kitus kalendoriuje jau nustatytus veiksmus (pvz., į Europos gynybos veiksmų plano įgyvendinimą, kitos daugiametės finansinės programos pradžią 2021 m., pagal kitas sistemas valstybių narių jau prisiimtus įsipareigojimus). Nustačius du atitinkamus etapus (2018–2021 m. ir 2021–2025 m.) bus galima užtikrinti įsipareigojimų eiliškumą. Po 2025 m. bus pradėtas peržiūros procesas. Šiuo tikslu dalyvaujančios valstybės narės įvertins visų PESCO įsipareigojimų įvykdymą ir priims sprendimą dėl naujų įsipareigojimų, kad būtų pradėtas naujas Europos saugumo ir gynybos integravimo etapas.

4.   PESCO valdymui reikia gerai parengto plataus užmojo vertinimo mechanizmo, grindžiamo nacionaliniais įgyvendinimo planais

Visos dalyvaujančios valstybės narės tai garantuos, o vyriausiasis įgaliotinis pateiks įsipareigojimų įvykdymo ataskaitą, vadovaujantis Protokolo Nr. 10 3 straipsnyje nustatytu reguliaraus vertinimo principu. Privalomas sutartų įsipareigojimų pobūdis ir patikimumas bus užtikrinti taikant dvilypį vertinimo mechanizmą:

4.1.   Nacionalinį įgyvendinimo planą

Siekdama įrodyti gebėjimą ir norą vykdyti sutartus įsipareigojimus, kiekviena dalyvaujanti valstybė narė įsipareigoja prieš Tarybai priimant sprendimą dėl PESCO nustatymo pateikti nacionalinį įgyvendinimo planą, kuriame būtų išdėstytas jos gebėjimas įvykdyti privalomus įsipareigojimus. Siekiant skaidrumo, su šiais įgyvendinimo planais galės susipažinti visos dalyvaujančios valstybės narės.

Dalyvaujančių valstybių narių pateikta informacija apie gebėjimą įvykdyti sutartus įsipareigojimus bus kasmet, remiantis nacionaliniais įgyvendinimo planais, vertinama PESCO sekretoriato, prižiūrint vyriausiajam įgaliotiniui (padedant Europos gynybos agentūrai gynybos priemonių ir pajėgumų plėtojimo atžvilgiu ir Europos išorės veiksmų tarnybai, įskaitant EUMS – operatyvinių aspektų atžvilgiu). Tarybos atsakomybe šis įvertinimas bus išsiųstas (PESCO formato) PSK, taip pat (PESCO formato) EUMS, siekiant sužinoti jų nuomonę.

Tikrindami valstybių narių nacionalinius įgyvendinimo planus, faktines nuostatas ir įnašus į projektus, vertintojai daug dėmesio skirs PESCO įsipareigojimų patikimumui.

Pradėjus PESCO, dalyvaujančios valstybės narės, laikydamosi laipsniško požiūrio reikalavimo, atitinkamai atnaujins savo nacionalinius įgyvendinimo planus.

Pradėjus kiekvieną etapą įsipareigojimai bus detalizuoti nurodant tikslesnius dalyvaujančių valstybių narių tarpusavyje nustatytus tikslus, kad būtų lengviau vykdyti vertinimo procesą.

4.2.   Metinė ir strateginė peržiūra kiekvieno etapo pabaigoje

Bent kartą per metus vyriausiasis įgaliotinis bendrai Užsienio / gynybos reikalų tarybai pateiks ataskaitą, grindžiamą EGA (pagal Protokolo Nr. 10 3 straipsnį) ir EIVT, įskaitant EUMS, pateikta informacija. Šioje ataskaitoje bus detalizuota PESCO įgyvendinimo padėtis, įskaitant tai, kaip kiekviena dalyvaujanti valstybė narė vykdo savo įsipareigojimus pagal nacionalinį įgyvendinimo planą. Šia ataskaita, gavus EUMC rekomendaciją, bus remiamas rengiant Tarybos pagal ES sutarties 46 priimamas rekomendacijas ir sprendimus.

Pasibaigus kiekvienam etapui (2021 ir 2025 m.) bus atlikta strateginė peržiūra, kurios metu bus įvertintas įsipareigojimų, kuriuos buvo numatyta įvykdyti tame etape, įvykdymas, priimtas sprendimas pradėti naują etapą ir prireikus atnaujinti kito etapo įsipareigojimus.

---

(1)  Pranešimas skelbiamas kartu su šiuo sprendimu (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 70).

1

(2)  
  2015 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/1835, kuriuo apibrėžiamas Europos gynybos agentūros statutas, būstinė ir veiklos nuostatai (OL L 266, 2015 10 13, p. 55).

2

(3)  
  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).

3

---