# Eiropas Savienības L 61/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 61 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 2. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 61

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 2. marts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 361/2006 (2006. gada 1. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 362/2006 (2006. gada 1. marts) par pastāvīga konkursa izsludināšanu Lielbritānijas intervences aģentūras pārziņā esošu miežu eksportam | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 363/2006 (2006. gada 1. marts) par B sistēmas izvešanas atļauju izdošanu augļu un dārzeņu nozarē (tomāti) | 9 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 364/2006 (2006. gada 1. marts), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli, kuru no 2006. gada 2. marta piemēro dažu veidu lobītiem rīsiem | 10 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 361/2006 (2006. gada 1. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 362/2006 (2006. gada 1. marts) par pastāvīga konkursa izsludināšanu Lielbritānijas intervences aģentūras pārziņā esošu miežu eksportam

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 363/2006 (2006. gada 1. marts) par B sistēmas izvešanas atļauju izdošanu augļu un dārzeņu nozarē (tomāti)

9

Komisijas Regula (EK) Nr. 364/2006 (2006. gada 1. marts), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli, kuru no 2006. gada 2. marta piemēro dažu veidu lobītiem rīsiem

10

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 6. oktobris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.3099 – Areva/Urenco)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3676) | 11 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 3. maijs), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.3178 – Bertelsmann/Springer/JV)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1368)

   (
  1
  ) | 17 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 6. oktobris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.3099 – Areva/Urenco)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3676)

Areva/Urenco

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3676)

11

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 3. maijs), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.3178 – Bertelsmann/Springer/JV)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1368)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1368)

1

17

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Lēmums 2006/172/KĀDP (2006. gada 27. februāris), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/852/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kotdivuāru | 21 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Lēmums 2006/172/KĀDP (2006. gada 27. februāris), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/852/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kotdivuāru

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 2.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 361/2006

(2006. gada 1. marts),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 2. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 1. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 1. martā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 86,5 |
| 204 | 42,4 |
| 212 | 139,7 |
| 624 | 92,6 |
| 999 | 90,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 122,1 |
| 068 | 138,2 |
| 204 | 68,2 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 121,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 57,6 |
| 999 | 57,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 132,8 |
| 204 | 57,4 |
| 999 | 95,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 56,9 |
| 204 | 44,8 |
| 212 | 45,1 |
| 220 | 39,4 |
| 400 | 61,8 |
| 624 | 58,4 |
| 999 | 51,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,2 |
| 624 | 67,2 |
| 999 | 58,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 115,2 |
| 400 | 134,0 |
| 404 | 105,3 |
| 528 | 89,4 |
| 720 | 89,3 |
| 999 | 106,6 |
| 0808 20 50 | 220 | 60,6 |
| 388 | 76,0 |
| 400 | 77,1 |
| 512 | 65,7 |
| 528 | 72,5 |
| 720 | 45,0 |
| 999 | 66,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

86,5

204

42,4

212

139,7

624

92,6

999

90,3

0707 00 05

052

122,1

068

138,2

204

68,2

628

155,5

999

121,0

0709 10 00

220

57,6

999

57,6

0709 90 70

052

132,8

204

57,4

999

95,1

0805 10 20

052

56,9

204

44,8

212

45,1

220

39,4

400

61,8

624

58,4

999

51,1

0805 50 10

052

49,2

624

67,2

999

58,2

0808 10 80

388

115,2

400

134,0

404

105,3

528

89,4

720

89,3

999

106,6

0808 20 50

220

60,6

388

76,0

400

77,1

512

65,7

528

72,5

720

45,0

999

66,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 2.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 362/2006

(2006. gada 1. marts)

par pastāvīga konkursa izsludināšanu Lielbritānijas intervences aģentūras pārziņā esošu miežu eksportam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2131/93 (2) paredzēta kārtība un nosacījumi, ar kādiem pārdod intervences aģentūras pārziņā esošu labību. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2131/93 (2) paredzēta kārtība un nosacījumi, ar kādiem pārdod intervences aģentūras pārziņā esošu labību.

| (2) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3002/92 (3) noteikti kopēji sīki izstrādāti noteikumi intervences produktu izlietošanas un adresāta pārbaudei. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3002/92 (3) noteikti kopēji sīki izstrādāti noteikumi intervences produktu izlietošanas un adresāta pārbaudei.

| (3) | Pašreizējā tirgus situācijā ir vēlams izsludināt pastāvīgu konkursu Lielbritānijas intervences aģentūras pārziņā esošas 29 361 tonnas miežu eksportam. |
| --- | --- |

(3)

Pašreizējā tirgus situācijā ir vēlams izsludināt pastāvīgu konkursu Lielbritānijas intervences aģentūras pārziņā esošas 29 361 tonnas miežu eksportam.

| (4) | Jāparedz īpaši noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šo darbību pienācīgu veikšanu un kontroli. Tādēļ jāparedz nodrošinājuma iemaksa, šādi sasniedzot vēlamos mērķus, bet pasargājot uzņēmējus no pārmērīgiem izdevumiem. Attiecīgi jāatkāpjas no dažiem noteikumiem, un jo īpaši no Regulas (EEK) Nr. 2131/93 noteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Jāparedz īpaši noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šo darbību pienācīgu veikšanu un kontroli. Tādēļ jāparedz nodrošinājuma iemaksa, šādi sasniedzot vēlamos mērķus, bet pasargājot uzņēmējus no pārmērīgiem izdevumiem. Attiecīgi jāatkāpjas no dažiem noteikumiem, un jo īpaši no Regulas (EEK) Nr. 2131/93 noteikumiem.

| (5) | Lai novērstu atpakaļievešanu, eksportēt saistībā ar konkursu, ko izsludina ar šo regulu, jāatļauj tikai uz noteiktām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(5)

Lai novērstu atpakaļievešanu, eksportēt saistībā ar konkursu, ko izsludina ar šo regulu, jāatļauj tikai uz noteiktām trešām valstīm.

| (6) | Lai modernizētu sistēmas pārvaldību, jāparedz, ka Komisijas pieprasītā informācija jānosūta elektroniski. |
| --- | --- |

(6)

Lai modernizētu sistēmas pārvaldību, jāparedz, ka Komisijas pieprasītā informācija jānosūta elektroniski.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lielbritānijas intervences aģentūra izsludina pastāvīgu konkursu tās pārziņā esošu miežu eksportam saskaņā ar Regulā (EEK) Nr. 2131/93 paredzētajiem nosacījumiem, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

2. pants

Maksimālais apjoms, kam piemēro konkursa procedūru, ir 29 361 tonna miežu, kuri paredzēti eksportam uz trešām valstīm, izņemot Albāniju, Amerikas Savienotās Valstis, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgāriju, Horvātiju, Kanādu, Lihtenšteinu, Meksiku, Rumāniju, Serbiju un Melnkalni (4) un Šveici.

3. pants

1.   Attiecībā uz eksportu, ko veic saskaņā ar šo regulu, nepiemēro nekādu kompensāciju, eksporta nodokli vai ikmēneša palielinājumu.

2.   Nepiemēro Regulas (EEK) Nr. 2131/93 8. panta 2. punktu.

3.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2131/93 16. panta trešās daļas, par eksportēšanu maksājamā cena ir piedāvājumā minētā cena, neskaitot ikmēneša palielinājumu.

4. pants

1.   Eksporta licences ir derīgas no to izdošanas datuma Regulas (EEK) Nr. 2131/93 9. panta nozīmē līdz ceturtā nākamā mēneša pēdējai dienai.

2.   Iesniedzot piedāvājumu ar šo regulu izsludinātajā konkursā, nav vajadzīgs vienlaikus iesniegt eksporta licences pieteikumu atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 (5) 49. pantam.

5. pants

1.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2131/93 7. panta 1. punkta, pirmais piedāvājumu iesniegšanas termiņš daļējā konkursā ir 2006. gada 9. marts plkst. 9.00 (Briseles laiks).

Nākamais piedāvājumu iesniegšanas termiņš daļējā konkursā ir ceturtdiena plkst. 9.00 (Briseles laiks) ik nedēļu, izņemot 2006. gada 13. aprīli un 2006. gada 25. maiju, jo šiem datumiem atbilstīgajās nedēļās konkurss nenotiks.

Pēdējais piedāvājumu iesniegšanas termiņš daļējā konkursā ir 2006. gada 22. jūnijs plkst. 9.00 (Briseles laiks).

2.   Piedāvājumi jāiesniedz Lielbritānijas intervences aģentūrai šādā adresē:

| Rural Payment Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Tālrunis: 0191 226 58 82 |
| Fakss: 0191 226 58 24 |

Rural Payment Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Tālrunis: 0191 226 58 82

Fakss: 0191 226 58 24

6. pants

Intervences aģentūra, uzglabātājs un izraudzītais pretendents, ja viņš to pieprasa, pēc kopīgas vienošanās vai nu pirms izvešanas no uzglabāšanas vietas, vai izvešanas laikā (pēc izraudzītā pretendenta izvēles) paņem vismaz pa vienam kontrolanalīzes paraugam no katrām 500 tonnām un analizē tos. Intervences aģentūru var pārstāvēt tās pilnvarots pārstāvis, ja viņš vienlaikus nav arī uzglabātājs.

Kontrolparaugus ņem un to analīzi veic septiņās darbdienās pēc izraudzītā pretendenta pieprasījuma vai trīs darbdienās, ja paraugi ņemti laikā, kad notiek izvešana no uzglabāšanas vietas.

Domstarpību gadījumā analīzes rezultātus elektroniski paziņo Komisijai.

7. pants

1.   Izraudzītajam pretendentam jāpieņem esošā preču partija, ja paraugu analīzes galīgais rezultāts liecina par to, ka kvalitāte ir:

| a) | augstāka, nekā norādīts paziņojumā par konkursu; |
| --- | --- |

a)

augstāka, nekā norādīts paziņojumā par konkursu;

| b) | augstāka, nekā noteikts obligātajās intervences prasībās, bet zemāka, nekā aprakstīts paziņojumā par konkursu, tomēr nepārsniedzot šādus ierobežojumus:






  — | 1 kilograms uz hektolitru īpatnējā svara, kas tomēr nedrīkst būt mazāks par 64 kilogramiem uz hektolitru, |
| --- | --- | --- |

b)

augstāka, nekā noteikts obligātajās intervences prasībās, bet zemāka, nekā aprakstīts paziņojumā par konkursu, tomēr nepārsniedzot šādus ierobežojumus:

—

1 kilograms uz hektolitru īpatnējā svara, kas tomēr nedrīkst būt mazāks par 64 kilogramiem uz hektolitru,

| — | viens procentu punkts mitruma līmeņa, |
| --- | --- |

—

viens procentu punkts mitruma līmeņa,

| — | pusprocenta punkts piemaisījumu, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 824/2000 (6) I pielikuma B.2. un B.4. punktā, |
| --- | --- |

—

pusprocenta punkts piemaisījumu, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 824/2000 (6) I pielikuma B.2. un B.4. punktā,

| — | pusprocenta punkts piemaisījumu, kas minēti Regulas (EK) Nr. 824/2000 I pielikuma B.5. punktā, tomēr nemainot kaitīgo graudu un melno graudu pieļaujamo procentuālo daudzumu. |
| --- | --- |

—

pusprocenta punkts piemaisījumu, kas minēti Regulas (EK) Nr. 824/2000 I pielikuma B.5. punktā, tomēr nemainot kaitīgo graudu un melno graudu pieļaujamo procentuālo daudzumu.

2.   Ja paraugu analīzes galīgais rezultāts liecina par to, ka kvalitāte ir augstāka, nekā noteikts obligātajās intervences prasībās, bet zemāka, nekā aprakstīts paziņojumā par konkursu, un šī atšķirība pārsniedz 1. punkta b) apakšpunktā minētos ierobežojumus, izraudzītais pretendents var:

| a) | vai nu pieņemt esošo preču partiju; |
| --- | --- |

a)

vai nu pieņemt esošo preču partiju;

| b) | vai atteikties pārņemt attiecīgo partiju. |
| --- | --- |

b)

vai atteikties pārņemt attiecīgo partiju.

Gadījumā, kas minēts pirmās daļas b) apakšpunktā, izraudzīto pretendentu atbrīvo no visiem pienākumiem saistībā ar attiecīgo partiju, tostarp atlīdzina iemaksāto nodrošinājumu, ja viņš, izmantojot I pielikumā pievienoto veidlapu, tūlīt informē Komisiju un intervences aģentūru.

3.   Ja paraugu analīzes galīgais rezultāts liecina par to, ka kvalitāte ir zemāka, nekā noteikts obligātajās intervences prasībās, izraudzītais pretendents nevar saņemt attiecīgo partiju. Viņu atbrīvo no visiem pienākumiem saistībā ar attiecīgo partiju, tostarp atlīdzina iemaksāto nodrošinājumu, ja viņš, izmantojot I pielikumā pievienoto veidlapu, tūlīt informē Komisiju un intervences aģentūru.

8. pants

Gadījumos, kas minēti 7. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā un 7. panta 3. punktā, izraudzītais pretendents var prasīt, lai intervences aģentūra bez papildu izmaksām piegādā citu, paredzētajai kvalitātei atbilstošu miežu partiju. Šajā gadījumā iemaksāto nodrošinājumu neatlīdzina. Apmaiņai jānotiek ne vēlāk kā trīs dienas pēc izraudzītā pretendenta veiktā pieprasījuma. Izraudzītais pretendents par to tūlīt informē Komisiju, izmantojot I pielikumā pievienoto veidlapu.

Ja mēneša laikā pēc izraudzītā pretendenta veiktā pirmā apmaiņas pieprasījuma šāda apmaiņa ir notikusi vairākkārt, bet izraudzītais pretendents nav saņēmis paredzētajai kvalitātei atbilstošu apmaiņas partiju, viņu atbrīvo no visiem pienākumiem saistībā ar attiecīgo partiju, tostarp atlīdzina iemaksāto nodrošinājumu, ja viņš, izmantojot I pielikumā pievienoto veidlapu, tūlīt informē Komisiju un intervences aģentūru.

9. pants

1.   Ja miežus no uzglabāšanas vietas izved, nesagaidot 6. pantā paredzētās analīzes rezultātus, no kravas saņemšanas brīža visu risku uzņemas izraudzītais pretendents, neskarot prasības, kas izraudzītajam pretendentam varētu būt pret uzglabātāju.

2.   Izmaksas saistībā ar 6. pantā minēto paraugu ņemšanu un analīzi, izņemot 7. panta 3. punktā paredzētās izmaksas, sedz Eiropas Lauksaimniecības vadības un garantiju fonds (ELVGF), maksājot par vienu analīzi uz 500 tonnām un nesedzot izdevumus par pārvadāšanu no viena silosa uz otru. Izdevumi par pārvadāšanu no viena silosa uz otru un par iespējamām papildu analīzēm, ko pieprasījis izraudzītais pretendents, jāsedz viņam pašam.

10. pants

Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 3002/92 12. panta, dokumentos par miežu pārdošanu saskaņā ar šo regulu, konkrēti eksporta licencē, izņemšanas rīkojumā, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 3002/92 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā, eksporta deklarācijā un, vajadzības gadījumā, T5 veidlapā jābūt vienai no II pielikumā minētajām norādēm.

11. pants

1.   Nodrošinājumu, kas iemaksāts, piemērojot Regulas (EEK) Nr. 2131/93 13. panta 4. punktu, atlīdzina, tiklīdz izraudzītajam pretendentam ir izdota eksporta licence.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2131/93 17. panta 1. punkta, eksportēšanas pienākuma izpildi garantē ar nodrošinājumu, kura apmērs ir vienāds ar starpību, ko veido intervences cena piedāvājuma izraudzīšanās dienā un cena izraudzītajā piedāvājumā, un kurš ir ne mazāks kā EUR 25 par tonnu. Pusi nodrošinājuma summas iemaksā, kad saņem eksporta licenci, un atlikumu iemaksā pirms labības izvešanas no uzglabāšanas vietas.

12. pants

Vēlākais divas stundas pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām Lielbritānijas intervences aģentūra elektroniski paziņo Komisijai par saņemtajiem piedāvājumiem. Šo paziņojumu veic, izmantojot III pielikumā pievienoto veidlapu.

13. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 1. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 191, 31.7.1993., 76. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 749/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 10. lpp.).

2

(3)  OV L 301, 17.10.1992., 17. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 770/96 (OV L 104, 27.4.1996., 13. lpp.).

3

(4)  Ieskaitot Kosovu, kā noteikts ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244.

4

(5)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp.

5

(6)  OV L 100, 20.4.2000., 31. lpp.

6

---

I PIELIKUMS

Paziņojums par partiju nepieņemšanu un iespējamu apmaiņu saistībā ar pastāvīgo konkursu Lielbritānijas intervences aģentūras pārziņā esošu miežu eksportam

(Regula (EK) Nr. 362/2006)

| — | Izraudzītais pretendents: |
| --- | --- |

—

Izraudzītais pretendents:

| — | Piešķīruma datums: |
| --- | --- |

—

Piešķīruma datums:

| — | Datums, kurā izraudzītais pretendents atteicies no partijas: |
| --- | --- |

—

Datums, kurā izraudzītais pretendents atteicies no partijas:

| Partijas numurs | Daudzums tonnās | Silosa adrese | Pārņemšanas atteikuma pamatojums |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | — | īpatnējais svars (kg/hl) |

Partijas numurs

Daudzums tonnās

Silosa adrese

Pārņemšanas atteikuma pamatojums

—

īpatnējais svars (kg/hl)

| — | sadīguši graudi (%) |
| --- | --- |

—

sadīguši graudi (%)

| — | dažādi piemaisījumi (Schwarzbesatz) (%) |
| --- | --- |

—

dažādi piemaisījumi (Schwarzbesatz) (%)

| — | vielas, kas nav nevainojamas kvalitātes pamatlabība (%) |
| --- | --- |

—

vielas, kas nav nevainojamas kvalitātes pamatlabība (%)

| — | cits |
| --- | --- |

—

cits

---

II PIELIKUMS

Regulas 10. pantā minētās norādes

| — | : | spāņu valodā | : | Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 362/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | čehu valodā | : | Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 362/2006 |
| — | : | dāņu valodā | : | Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller -afgift, forordning (EF) nr. 362/2006 |
| — | : | vācu valodā | : | Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 362/2006 |
| — | : | igauņu valodā | : | Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 362/2006 |
| — | : | grieķu valodā | : | Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 362/2006 |
| — | : | angļu valodā | : | Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 362/2006 |
| — | : | franču valodā | : | Orge d'intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 362/2006 |
| — | : | itāliešu valodā | : | Orzo d'intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 362/2006 |
| — | : | latviešu valodā | : | Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 362/2006 |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 362/2006 |
| — | : | ungāru valodā | : | Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 362/2006/EK rendelet |
| — | : | holandiešu valodā | : | Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 362/2006 |
| — | : | poļu valodā | : | Jęczmień interwencyjny niedający prawa do refundacji ani do opłaty, rozporządzenie (WE) nr 362/2006 |
| — | : | portugāļu valodā | : | Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 362/2006 |
| — | : | slovāku valodā | : | Intervenčný jačmeň, nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 362/2006 |
| — | : | slovēņu valodā | : | Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 362/2006 |
| — | : | somu valodā | : | Interventioohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 362/2006 |
| — | : | zviedru valodā | : | Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 362/2006. |

—

:

spāņu valodā

:

Cebada de intervención sin aplicación de restitución ni gravamen, Reglamento (CE) no 362/2006

—

:

čehu valodā

:

Intervenční ječmen nepodléhá vývozní náhradě ani clu, nařízení (ES) č. 362/2006

—

:

dāņu valodā

:

Byg fra intervention uden restitutionsydelse eller -afgift, forordning (EF) nr. 362/2006

—

:

vācu valodā

:

Interventionsgerste ohne Anwendung von Ausfuhrerstattungen oder Ausfuhrabgaben, Verordnung (EG) Nr. 362/2006

—

:

igauņu valodā

:

Sekkumisoder, mille puhul ei rakendata toetust või maksu, määrus (EÜ) nr 362/2006

—

:

grieķu valodā

:

Κριθή παρέμβασης χωρίς εφαρμογή επιστροφής ή φόρου, κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 362/2006

—

:

angļu valodā

:

Intervention barley without application of refund or tax, Regulation (EC) No 362/2006

—

:

franču valodā

:

Orge d'intervention ne donnant pas lieu à restitution ni taxe, règlement (CE) no 362/2006

—

:

itāliešu valodā

:

Orzo d'intervento senza applicazione di restituzione né di tassa, regolamento (CE) n. 362/2006

—

:

latviešu valodā

:

Intervences mieži bez kompensācijas vai nodokļa piemērošanas, Regula (EK) Nr. 362/2006

—

:

lietuviešu valodā

:

Intervenciniai miežiai, kompensacija ar mokesčiai netaikytini, Reglamentas (EB) Nr. 362/2006

—

:

ungāru valodā

:

Intervenciós árpa, visszatérítés, illetve adó nem alkalmazandó, 362/2006/EK rendelet

—

:

holandiešu valodā

:

Gerst uit interventie, zonder toepassing van restitutie of belasting, Verordening (EG) nr. 362/2006

—

:

poļu valodā

:

Jęczmień interwencyjny niedający prawa do refundacji ani do opłaty, rozporządzenie (WE) nr 362/2006

—

:

portugāļu valodā

:

Cevada de intervenção sem aplicação de uma restituição ou imposição, Regulamento (CE) n.o 362/2006

—

:

slovāku valodā

:

Intervenčný jačmeň, nepodlieha vývozným náhradám ani clu, nariadenie (ES) č. 362/2006

—

:

slovēņu valodā

:

Intervencija ječmena brez zahtevkov za nadomestila ali carine, Uredba (ES) št. 362/2006

—

:

somu valodā

:

Interventioohra, johon ei sovelleta vientitukea eikä vientimaksua, asetus (EY) N:o 362/2006

—

:

zviedru valodā

:

Interventionskorn, utan tillämpning av bidrag eller avgift, förordning (EG) nr 362/2006.

---

III PIELIKUMS

Pastāvīgais konkurss Lielbritānijas intervences aģentūras pārziņā esošu miežu eksportam

Veidlapa (1)

(Regula (EK) Nr. 362/2006)

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piedāvājuma iesniedzēja numurs | Partijas numurs | Daudzums
  tonnās | Piedāvātā cena
  (EUR par tonnu) (2) | Palielinājumi (+)
  Samazinājumi (–)
  (EUR par tonnu)
  (atgādinājumam) | Realizācijas izmaksas (3)

  (EUR par tonnu) | Galamērķis |
| 1. | | | | | | |
| 2. | | | | | | |
| 3. | | | | | | |
| utt. | | | | | | |

1

2

3

4

5

6

7

Piedāvājuma iesniedzēja numurs

Partijas numurs

Daudzums

tonnās

Piedāvātā cena

(EUR par tonnu) (2)

Palielinājumi (+)

Samazinājumi (–)

(EUR par tonnu)

(atgādinājumam)

Realizācijas izmaksas (3)

(EUR par tonnu)

Galamērķis

1.

2.

3.

utt.

---

(1)  Iesniegt Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta D.2 daļai.

(2)  Šajā cenā iekļauti palielinājumi un samazinājumi, kas attiecas uz partiju, par kuru iesniegts piedāvājums.

(3)  Realizācijas izmaksas, kas atbilst pakalpojumu sniegšanas un apdrošināšanas izmaksām, kuras rodas, kamēr intervences krājumi nonāk FOB posmā izvešanas ostā, izņemot transporta izmaksas. Paziņotās izmaksas (EUR par tonnu) nosaka, pamatojoties uz vidējām faktiskajām izmaksām, ko intervences aģentūra reģistrējusi sešos mēnešos tieši pirms konkursa izsludināšanas.

---

| 2.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 363/2006

(2006. gada 1. marts)

par B sistēmas izvešanas atļauju izdošanu augļu un dārzeņu nozarē (tomāti)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 8. oktobra Regulu (EK) Nr. 1961/2001 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2200/96 attiecībā uz eksporta kompensācijām augļu un dārzeņu tirgus nozarē (2), un jo īpaši tās 6. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 2044/2005 (3) noteikti orientējošie daudzumi, attiecībā uz ko var piešķirt B sistēmas izvešanas atļaujas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 2044/2005 (3) noteikti orientējošie daudzumi, attiecībā uz ko var piešķirt B sistēmas izvešanas atļaujas.

| (2) | Ņemot vērā informāciju, kas uz šodienu ir Komisijas rīcībā, attiecībā uz tomātiem orientējošie daudzumi, kas paredzēti tekošajam izvešanas periodam, drīzumā var tikt pārsniegti. Šis pārsniegums kaitētu eksporta kompensāciju režīma nevainojamai darbībai augļu un dārzeņu nozarē. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā informāciju, kas uz šodienu ir Komisijas rīcībā, attiecībā uz tomātiem orientējošie daudzumi, kas paredzēti tekošajam izvešanas periodam, drīzumā var tikt pārsniegti. Šis pārsniegums kaitētu eksporta kompensāciju režīma nevainojamai darbībai augļu un dārzeņu nozarē.

| (3) | Lai izlabotu šo situāciju, būtu jānoraida B sistēmas atļauju pieteikumi attiecībā uz tomātiem, kas izvesti pēc 2006. gada 2. marta, līdz tekošā izvešanas perioda beigām, |
| --- | --- |

(3)

Lai izlabotu šo situāciju, būtu jānoraida B sistēmas atļauju pieteikumi attiecībā uz tomātiem, kas izvesti pēc 2006. gada 2. marta, līdz tekošā izvešanas perioda beigām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz tomātiem B sistēmas izvešanas atļauju pieteikumus, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2044/2005 1. pantu, kam produktu izvešanas deklarācija pieņemta pēc 2006. gada 2. marta un pirms 17. marta, noraida.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 2. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 1. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 7, 11.1.2003., 64. lpp.).

1

(2)  OV L 268, 9.10.2001., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 328, 15.12.2005., 54. lpp.

3

---

| 2.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 364/2006

(2006. gada 1. marts),

ar ko nosaka ievedmuitas nodokli, kuru no 2006. gada 2. marta piemēro dažu veidu lobītiem rīsiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 30. augusta Regulu (EK) Nr. 1549/2004, ar ko paredz atkāpes no Padomes Regulas (EK) Nr. 1785/2003 attiecībā uz rīsu importēšanas režīmu un nosaka īpašus pagaidu noteikumus basmati rīsu importēšanai (1), un jo īpaši tās 1. pantu,

tā kā:

| (1) | Pamatojoties uz kompetento iestāžu sniegto informāciju, Komisija secinājusi, ka atļaujas lobītu rīsu ar KN kodu 1006 20 izņemot basmati rīsu ievešanas atļaujas, ievešanai laika posmam no 2005. gada 1. septembra līdz 2006. gada 28. februārim ir izsniegtas par 289 488 tonnām. Tādēļ ir jāgroza ievedmuitas nodoklis lobītiem rīsiem ar KN kodu 1006 20, citiem, nevis basmati rīsiem. |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz kompetento iestāžu sniegto informāciju, Komisija secinājusi, ka atļaujas lobītu rīsu ar KN kodu 1006 20 izņemot basmati rīsu ievešanas atļaujas, ievešanai laika posmam no 2005. gada 1. septembra līdz 2006. gada 28. februārim ir izsniegtas par 289 488 tonnām. Tādēļ ir jāgroza ievedmuitas nodoklis lobītiem rīsiem ar KN kodu 1006 20, citiem, nevis basmati rīsiem.

| (2) | Ņemot vērā, ka piemērojamais ievedmuitas nodoklis jāievieš desmit dienu laikā pēc iepriekš minētā laika posma beigām, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā, ka piemērojamais ievedmuitas nodoklis jāievieš desmit dienu laikā pēc iepriekš minētā laika posma beigām, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievedmuitas nodoklis, ko piemēro lobītiem rīsiem ar KN kodu 1006 20, ir EUR 65 par tonnu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 1. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 280, 31.8.2004., 13. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2152/2005 (OV L 342, 24.12.2005., 30. lpp.).

1

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 2.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/11

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 6. oktobris),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta COMP/M.3099 – Areva/Urenco)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3676)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2006/170/EK)

Saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu, Komisija 2004. gada 6. oktobrī pieņēma lēmumu apvienošanās lietā. Pilna lēmuma nekonfidenciālā versija lietas autentiskajā valodā un Komisijas darba valodās atrodama Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   KOPĪGS PIEPRASĪJUMS NODOT LIETU IZSKATĪŠANAI SASKAŅĀ AR APVIENOŠANĀS REGULAS 22. PANTU

| (1) | Saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 4064/89 (2) (“Apvienošanās regula”) 22. pantu Komisija 2004. gada 8. un 26. aprīlī saņēma Francijas, Zviedrijas un Vācijas iestāžu kopīgu pieprasījumu nodot lietu izskatīšanai, lai izmeklētu ierosināto koncentrāciju, kuras rezultātā uzņēmums Société de participations du Commissariat à l'Energie Atomique SA (“Areva”, Francija) iegūst kopēju kontroli pār uzņēmumu Enrichment Technology Company Limited (“ETC”, Apvienotā Karaliste), ko agrāk kontrolēja vienīgi uzņēmums Urenco Limited (“Urenco”, Apvienotā Karaliste). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 4064/89 (2) (“Apvienošanās regula”) 22. pantu Komisija 2004. gada 8. un 26. aprīlī saņēma Francijas, Zviedrijas un Vācijas iestāžu kopīgu pieprasījumu nodot lietu izskatīšanai, lai izmeklētu ierosināto koncentrāciju, kuras rezultātā uzņēmums Société de participations du Commissariat à l'Energie Atomique SA (“Areva”, Francija) iegūst kopēju kontroli pār uzņēmumu Enrichment Technology Company Limited (“ETC”, Apvienotā Karaliste), ko agrāk kontrolēja vienīgi uzņēmums Urenco Limited (“Urenco”, Apvienotā Karaliste).

II.   PUSES

| (2) | Areva kontrolē Commissariat à l’Energie Atomique (“CEA”), ko savukārt kontrolē Francijas valsts. Areva galvenokārt darbojas trīs jomās: a) visās kodolenerģijas jomās, b) savienotāju ražošanā un c) elektrības piegādē un sadalē. Īpaši aktīvi ar sava meitas uzņēmuma Eurodif starpniecību tas darbojas urāna bagātināšanas pakalpojumu tirgū un tam pieder Eiropas lielākā bagātināšanas iekārta. Šī novecojusī iekārta izmanto novecojušo un dārgo gāzu difūzijas tehnoloģiju. Eurodif nominālā jauda ir 10,8 miljoni atsevišķu darba vienību (“SWU”) gadā un 2002. gadā Eurodif piegādāja apmēram 9 miljonus SWU. |
| --- | --- |

(2)

Areva kontrolē Commissariat à l’Energie Atomique (“CEA”), ko savukārt kontrolē Francijas valsts. Areva galvenokārt darbojas trīs jomās: a) visās kodolenerģijas jomās, b) savienotāju ražošanā un c) elektrības piegādē un sadalē. Īpaši aktīvi ar sava meitas uzņēmuma Eurodif starpniecību tas darbojas urāna bagātināšanas pakalpojumu tirgū un tam pieder Eiropas lielākā bagātināšanas iekārta. Šī novecojusī iekārta izmanto novecojušo un dārgo gāzu difūzijas tehnoloģiju. Eurodif nominālā jauda ir 10,8 miljoni atsevišķu darba vienību (“SWU”) gadā un 2002. gadā Eurodif piegādāja apmēram 9 miljonus SWU.

| (3) | Urenco Limited izveidoja Almelo līguma ietvaros, ko 1970. gadā savstarpēji noslēdza Vācija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste, lai attīstītu un izmantotu centrifūgas tehnoloģiju urāna bagātināšanai. Urenco ir Urenco group, kurā ietilpst divi galvenie uzņēmumi – Uranium Enrichment Company (“UEC”) un Enrichment Technology Company (“ETC”) – kontrolakciju sabiedrība. UEC ir pasaules mērogā aktīvi darbojas urāna bagātināšanas pakalpojumu sniegšanas jomā, izmantojot modernu un efektīvu centrifugēšanas tehnoloģiju. ETC ir iesaistīts urāna bagātināšanas centrifūgu plānošanā, konstruēšanā un ražošanā. Pie Urenco akcionāriem pieder British Nuclear Fuels, RWE un EON. |
| --- | --- |

(3)

Urenco Limited izveidoja Almelo līguma ietvaros, ko 1970. gadā savstarpēji noslēdza Vācija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste, lai attīstītu un izmantotu centrifūgas tehnoloģiju urāna bagātināšanai. Urenco ir Urenco group, kurā ietilpst divi galvenie uzņēmumi – Uranium Enrichment Company (“UEC”) un Enrichment Technology Company (“ETC”) – kontrolakciju sabiedrība. UEC ir pasaules mērogā aktīvi darbojas urāna bagātināšanas pakalpojumu sniegšanas jomā, izmantojot modernu un efektīvu centrifugēšanas tehnoloģiju. ETC ir iesaistīts urāna bagātināšanas centrifūgu plānošanā, konstruēšanā un ražošanā. Pie Urenco akcionāriem pieder British Nuclear Fuels, RWE un EON.

III.   KONCENTRĀCIJA

| (4) | Ierosinātā pasākuma būtība ir tāda, ka Areva iegūst 50 % kapitāla daļu uzņēmumā ETC, kas savukārt kļūst par kopuzņēmumu starp Areva un Urenco. ETC darbība galvenokārt skar pētniecību un attīstību, centrifūgu iekārtu projektēšanu un ražošanu, savukārt Areva un Urenco turpina darbību urāna bagātināšanas pakārtotajā tirgū. |
| --- | --- |

(4)

Ierosinātā pasākuma būtība ir tāda, ka Areva iegūst 50 % kapitāla daļu uzņēmumā ETC, kas savukārt kļūst par kopuzņēmumu starp Areva un Urenco. ETC darbība galvenokārt skar pētniecību un attīstību, centrifūgu iekārtu projektēšanu un ražošanu, savukārt Areva un Urenco turpina darbību urāna bagātināšanas pakārtotajā tirgū.

| (5) | Urenco nodeva ETC rīcībā visus resursus, tostarp, ražošanas iekārtas, tehnoloģiju (intelektuālā īpašuma tiesības), finanšu resursus un darbiniekus, kas nepieciešami, lai projektētu un ražotu centrifūgu iekārtas. Tā kopuzņēmumam tika radīti apstākļi visu to darbību veikšanai, kas saistīti ar tā uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(5)

Urenco nodeva ETC rīcībā visus resursus, tostarp, ražošanas iekārtas, tehnoloģiju (intelektuālā īpašuma tiesības), finanšu resursus un darbiniekus, kas nepieciešami, lai projektētu un ražotu centrifūgu iekārtas. Tā kopuzņēmumam tika radīti apstākļi visu to darbību veikšanai, kas saistīti ar tā uzņēmējdarbību.

| (6) | Kādu laiku kopuzņēmums galvenokārt pārdos centrifūgu iekārtas mātesuzņēmumiem. Tomēr, ja ņem vērā īpaši ilgo kodolrūpniecībā valdošo sagatavošanās laiku, to varētu uzskatīt par sākumposmu, kuram izbeidzoties, citi uzņēmēji varētu kļūt par ETC klientiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka kopuzņēmums ilgtermiņā īsteno visas neatkarīgas ekonomiskas vienības funkcijas, Apvienošanās regulas 3. panta 2. punkta izpratnē, un ka tādējādi ierosinātā darbība veido koncentrāciju. Šo viedokli atbalsta Vācijas un Francijas iestādes. |
| --- | --- |

(6)

Kādu laiku kopuzņēmums galvenokārt pārdos centrifūgu iekārtas mātesuzņēmumiem. Tomēr, ja ņem vērā īpaši ilgo kodolrūpniecībā valdošo sagatavošanās laiku, to varētu uzskatīt par sākumposmu, kuram izbeidzoties, citi uzņēmēji varētu kļūt par ETC klientiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka kopuzņēmums ilgtermiņā īsteno visas neatkarīgas ekonomiskas vienības funkcijas, Apvienošanās regulas 3. panta 2. punkta izpratnē, un ka tādējādi ierosinātā darbība veido koncentrāciju. Šo viedokli atbalsta Vācijas un Francijas iestādes.

IV.   JURISDIKCIJA

| (7) | Šī koncentrācija nesasniedz Apvienošanās regulas 1. pantā noteiktās apgrozījuma robežas, tāpēc tai nav Kopienas dimensijas. Puses par koncentrāciju paziņoja vietējām, par konkurenci atbildīgām, iestādēm Apvienotajā Karalistē, Francijā, Vācijā un Zviedrijā. Apvienotās Karalistes iestāde nolēma, ka saskaņā ar tās procedūru, šī koncentrācija nav jāpakļauj izmeklēšanai, bet pārejās trīs dalībvalstis kopīgi vērsās pie Komisijas ar lūgumu izmeklēt šo koncentrāciju saskaņā ar Apvienošanās regulas 22. pantu. Attiecīgās trīs dalībvalstis uzskatīja, ka izveidojot strukturālu saikni starp diviem galvenajiem urāna bagātināšanas pakalpojumu sniedzējiem, koncentrācija draud radīt vai nostiprināt dominējošu stāvokli un, tā kā par ģeogrāfiskajiem tirgiem uzskatīja tirgus vismaz EEZ mērogā, tad šī koncentrācija varētu iespaidot dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību. Pēc Komisijas ieskatiem kopīgais pieprasījums atbilst Apvienošanās regulas 22. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, tādēļ tā lietas prasījumam piekrīt. |
| --- | --- |

(7)

Šī koncentrācija nesasniedz Apvienošanās regulas 1. pantā noteiktās apgrozījuma robežas, tāpēc tai nav Kopienas dimensijas. Puses par koncentrāciju paziņoja vietējām, par konkurenci atbildīgām, iestādēm Apvienotajā Karalistē, Francijā, Vācijā un Zviedrijā. Apvienotās Karalistes iestāde nolēma, ka saskaņā ar tās procedūru, šī koncentrācija nav jāpakļauj izmeklēšanai, bet pārejās trīs dalībvalstis kopīgi vērsās pie Komisijas ar lūgumu izmeklēt šo koncentrāciju saskaņā ar Apvienošanās regulas 22. pantu. Attiecīgās trīs dalībvalstis uzskatīja, ka izveidojot strukturālu saikni starp diviem galvenajiem urāna bagātināšanas pakalpojumu sniedzējiem, koncentrācija draud radīt vai nostiprināt dominējošu stāvokli un, tā kā par ģeogrāfiskajiem tirgiem uzskatīja tirgus vismaz EEZ mērogā, tad šī koncentrācija varētu iespaidot dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību. Pēc Komisijas ieskatiem kopīgais pieprasījums atbilst Apvienošanās regulas 22. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, tādēļ tā lietas prasījumam piekrīt.

V.   ATTIECĪGIE TIRGI

Attiecīgo produktu tirgi

| (8) | Kodoldegvielas ražošana iedalās šādos posmos: konversijas, bagātināšanas un degvielas ražošanas. Kodolreaktoros enerģiju iegūst, šķeļot vai dalot U-235 atomus, kā rezultātā enerģija pārvēršas siltumā. U-235 ir galvenais urāna sabrūkošais izotops. Bagātināšana ir pats dārgākais kodoldegvielas ražošanas posms. Bagātinot urānu, palielina sabrūkošo U235 izotopu procentuālo daļu urānā salīdzinājumā ar U238 izotopiem. Lai iegūtu kodolenerģiju civiliem mērķiem, urānu bagātina no 3 līdz 5 % un to sauc par mazbagātinātu urānu (Low Enriched Uranium). Visbiežāk bagātināšanas pakalpojumus sniedz bagātināšanas uzņēmums, vai arī tas piegādā elektroenerģijas piegādātājam bagātinātu urānu, pārveidojot tā piegādāto urānu par starptautiski pieņemtajiem standartiem atbilstošu mazbagātinātu urānu. Tomēr dažkārt mazbagātinātu urānu elektroenerģijas piegādātājam vienkārši pārdod nevis tā vārdā bagātina (mazbagātināta urāna piegāde). |
| --- | --- |

(8)

Kodoldegvielas ražošana iedalās šādos posmos: konversijas, bagātināšanas un degvielas ražošanas. Kodolreaktoros enerģiju iegūst, šķeļot vai dalot U-235 atomus, kā rezultātā enerģija pārvēršas siltumā. U-235 ir galvenais urāna sabrūkošais izotops. Bagātināšana ir pats dārgākais kodoldegvielas ražošanas posms. Bagātinot urānu, palielina sabrūkošo U235 izotopu procentuālo daļu urānā salīdzinājumā ar U238 izotopiem. Lai iegūtu kodolenerģiju civiliem mērķiem, urānu bagātina no 3 līdz 5 % un to sauc par mazbagātinātu urānu (Low Enriched Uranium). Visbiežāk bagātināšanas pakalpojumus sniedz bagātināšanas uzņēmums, vai arī tas piegādā elektroenerģijas piegādātājam bagātinātu urānu, pārveidojot tā piegādāto urānu par starptautiski pieņemtajiem standartiem atbilstošu mazbagātinātu urānu. Tomēr dažkārt mazbagātinātu urānu elektroenerģijas piegādātājam vienkārši pārdod nevis tā vārdā bagātina (mazbagātināta urāna piegāde).

| (9) | Ir divu veidu urāna bagātināšanas pakalpojumi: urāna bagātināšana centrifūgās vai gāzu difūzijas iekārtās; vai augsti bagātināta urāna (3), kas iegūts demontējot Krievijas kodolieročus, atšķaidīšana, lai iegūtu mazbagātinātu urānu. Komisijas tirgus izpēte ļāva secināt, ka no pieprasījuma viedokļa raugoties, atšķaidīts augsti bagātināts urāns un bagātināts dabiskais urāns ir viens ar otru aizstājami. |
| --- | --- |

(9)

Ir divu veidu urāna bagātināšanas pakalpojumi: urāna bagātināšana centrifūgās vai gāzu difūzijas iekārtās; vai augsti bagātināta urāna (3), kas iegūts demontējot Krievijas kodolieročus, atšķaidīšana, lai iegūtu mazbagātinātu urānu. Komisijas tirgus izpēte ļāva secināt, ka no pieprasījuma viedokļa raugoties, atšķaidīts augsti bagātināts urāns un bagātināts dabiskais urāns ir viens ar otru aizstājami.

| (10) | Augsti bagātinātu urānu, kas paredzēts degvielai, iedala trīs veidos: bagātināts dabiskais urāns (ENU), bagātināts pārstrādāts urāns (ERU), un jaukts oksīds (MOX). Tirgus izpēte apstiprināja, ka tie nav savstarpēji aizstājami produkti un tādēļ veido atsevišķus produktu tirgus. |
| --- | --- |

(10)

Augsti bagātinātu urānu, kas paredzēts degvielai, iedala trīs veidos: bagātināts dabiskais urāns (ENU), bagātināts pārstrādāts urāns (ERU), un jaukts oksīds (MOX). Tirgus izpēte apstiprināja, ka tie nav savstarpēji aizstājami produkti un tādēļ veido atsevišķus produktu tirgus.

| (11) | Tādēļ var secināt, ka produktu tirgū ietilpst bagātināts dabiskais urāns, vājināts urāns, atšķaidīts augsti bagātināts urāns, ar U-235 saturu apmēram 3–6 %. Atšķirīgo īpašību dēļ bagātinātu pārstrādāto urānu un jaukta oksīda degvielu nevar iekļaut attiecīgajā produktu tirgū. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ var secināt, ka produktu tirgū ietilpst bagātināts dabiskais urāns, vājināts urāns, atšķaidīts augsti bagātināts urāns, ar U-235 saturu apmēram 3–6 %. Atšķirīgo īpašību dēļ bagātinātu pārstrādāto urānu un jaukta oksīda degvielu nevar iekļaut attiecīgajā produktu tirgū.

Attiecīgie ģeogrāfiskie tirgi

| (12) | Dažas pazīmes liecina, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus varētu būt Eiropas mēroga, piemēram: i) tirgus daļu stabilitāte – pēdējo trīspadsmit gadu laikā šie Eiropas divi bagātināšanas uzņēmumi pastāvīgi aizņēma apmēram 80 % no Eiropas tirgus; ii) vietējiem piegādātājiem no dažādiem pasaules reģioniem, kur izmanto augsti bagātināta urānu, savos, vietējos tirgos ir stipras pozīcijas (Krievija, ASV, Āzija), tai pat laikā Āzijas un ASV bagātinātāju kopējā tirgus daļa ES tirgū šajā laika posmā bija stipri zem 5 %; iii) piegādātāju starpā ārpus ES konkurence ir ierobežota, jo īpaši tā dēvētās “Korfu deklarācijas” dēļ, kuras mērķis ir nodrošināt piegādi ar Eiropas bagātinātāju starpniecību un ierobežot importu no Krievijas līdz maksimāli 20 %. |
| --- | --- |

(12)

Dažas pazīmes liecina, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus varētu būt Eiropas mēroga, piemēram: i) tirgus daļu stabilitāte – pēdējo trīspadsmit gadu laikā šie Eiropas divi bagātināšanas uzņēmumi pastāvīgi aizņēma apmēram 80 % no Eiropas tirgus; ii) vietējiem piegādātājiem no dažādiem pasaules reģioniem, kur izmanto augsti bagātināta urānu, savos, vietējos tirgos ir stipras pozīcijas (Krievija, ASV, Āzija), tai pat laikā Āzijas un ASV bagātinātāju kopējā tirgus daļa ES tirgū šajā laika posmā bija stipri zem 5 %; iii) piegādātāju starpā ārpus ES konkurence ir ierobežota, jo īpaši tā dēvētās “Korfu deklarācijas” dēļ, kuras mērķis ir nodrošināt piegādi ar Eiropas bagātinātāju starpniecību un ierobežot importu no Krievijas līdz maksimāli 20 %.

| (13) | Lai gan Komisija konstatēja dažas pazīmes, ka Krievijas piegādātājs Tenex, iespējams, izdara noteiktu spiedienu uz konkurenci, un, ka tuvākajā laikā konkurences apstākļi varētu mainīties, ja USEC daļu savas jaudas pārvietotu uz Eiropu, konkurences apstākļi varētu mainīties. Katrā ziņā šajā lēmumā jautājumu par ģeogrāfiskā tirgus apmēriem var atstāt atklātu, jo pušu 2004. gada 20. augustā iesniegtās saistības novērš Komisijas nopietnās bažas par ierosinātās koncentrācijas saderību ar kopējo tirgu, neatkarīgi no tā, vai tirgus ir ES mēroga, vai plašāks. |
| --- | --- |

(13)

Lai gan Komisija konstatēja dažas pazīmes, ka Krievijas piegādātājs Tenex, iespējams, izdara noteiktu spiedienu uz konkurenci, un, ka tuvākajā laikā konkurences apstākļi varētu mainīties, ja USEC daļu savas jaudas pārvietotu uz Eiropu, konkurences apstākļi varētu mainīties. Katrā ziņā šajā lēmumā jautājumu par ģeogrāfiskā tirgus apmēriem var atstāt atklātu, jo pušu 2004. gada 20. augustā iesniegtās saistības novērš Komisijas nopietnās bažas par ierosinātās koncentrācijas saderību ar kopējo tirgu, neatkarīgi no tā, vai tirgus ir ES mēroga, vai plašāks.

VI.   VĒRTĒJUMS IETEKMEI UZ KONKURENCI

| (14) | Bažas par konkurenci, kuru cēlonis ir ierosinātais darījums, var iedalīt šādi:






  a) | kopuzņēmums dod iespēju pusēm sasvstarpēji kontrolēt lēmumus par bagātināšanas jaudas palielināšanu; |
| --- | --- | --- |

(14)

Bažas par konkurenci, kuru cēlonis ir ierosinātais darījums, var iedalīt šādi:

a)

kopuzņēmums dod iespēju pusēm sasvstarpēji kontrolēt lēmumus par bagātināšanas jaudas palielināšanu;

| b) | jaudas kontroles dēļ, iespējams, ka Eiropas Savienībā un nedaudz arī pārejā pasaules daļā, celsies cenas (precīza jaudu koordinācija); un |
| --- | --- |

b)

jaudas kontroles dēļ, iespējams, ka Eiropas Savienībā un nedaudz arī pārejā pasaules daļā, celsies cenas (precīza jaudu koordinācija); un

| c) | kopuzņēmums automātiski padara vieglāku piegādes koordināciju uz Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

c)

kopuzņēmums automātiski padara vieglāku piegādes koordināciju uz Eiropas Savienību.

| (15) | Ar jaudu saistītu lēmumu kontrole. Saskaņā ar paziņoto darījumu ne Areva, ne arī Urenco ir iespējams iegādāties centrifūgas no ETC, ja tas iepriekš nav nepārprotami saskaņots ar otru mātesuzņēmumu. Citiem vārdiem, puses savstarpēji var kavēt jaudas kāpumu. Tādējādi kopuzņēmums rada iespēju vienai pusei kontrolēt otras puses jaudu. |
| --- | --- |

(15)

Ar jaudu saistītu lēmumu kontrole. Saskaņā ar paziņoto darījumu ne Areva, ne arī Urenco ir iespējams iegādāties centrifūgas no ETC, ja tas iepriekš nav nepārprotami saskaņots ar otru mātesuzņēmumu. Citiem vārdiem, puses savstarpēji var kavēt jaudas kāpumu. Tādējādi kopuzņēmums rada iespēju vienai pusei kontrolēt otras puses jaudu.

| (16) | Jaudas koordinācija. Centrifūgas tehnoloģiju jomā jauda ir cieši saistīta ar kopējo produkcijas apjomu. No tehniskā viedokļa raugoties, centrifūgas, pēc tam, kad tās ir sākušas darboties, nevajadzētu izslēgt visā to pastāvēšanas laikā ([...]). Centrifūgas izslēdzot un atkal ieslēdzot, ievērojami paaugstinās risks tās sabojāt. Bez tam bagātināšanas nozare prasa lielus kapitāla ieguldījumus un robežizmaksas ir zemas. Ņemot vērā šos tehnoloģiskos un komerciālos ierobežojumus, centrifūgu produkcija gandrīz vienmēr ir vienāda ar jaudu. |
| --- | --- |

(16)

Jaudas koordinācija. Centrifūgas tehnoloģiju jomā jauda ir cieši saistīta ar kopējo produkcijas apjomu. No tehniskā viedokļa raugoties, centrifūgas, pēc tam, kad tās ir sākušas darboties, nevajadzētu izslēgt visā to pastāvēšanas laikā ([...]). Centrifūgas izslēdzot un atkal ieslēdzot, ievērojami paaugstinās risks tās sabojāt. Bez tam bagātināšanas nozare prasa lielus kapitāla ieguldījumus un robežizmaksas ir zemas. Ņemot vērā šos tehnoloģiskos un komerciālos ierobežojumus, centrifūgu produkcija gandrīz vienmēr ir vienāda ar jaudu.

| (17) | Jaudas (produkcijas) apjoms ir viens no bagātināšanas tirgus cenu kritērijiem. Šā darījuma rezultātā urāna bagātināšanas tirgus divi lielākie konkurenti (Areva un Urenco ir Eiropas divi lielākie bagātināšanas uzņēmumi, kas pēdējos trīspadsmit gados aizņem apmēram 80 % no Eiropas tirgus un 40 % no pasaules tirgus) varēs pilnībā koordinēt ar jaudu saistītos lēmumus. Tas visticamāk novedīs pie turpmāka cenu kāpuma ES un pārejās pasaules daļās. |
| --- | --- |

(17)

Jaudas (produkcijas) apjoms ir viens no bagātināšanas tirgus cenu kritērijiem. Šā darījuma rezultātā urāna bagātināšanas tirgus divi lielākie konkurenti (Areva un Urenco ir Eiropas divi lielākie bagātināšanas uzņēmumi, kas pēdējos trīspadsmit gados aizņem apmēram 80 % no Eiropas tirgus un 40 % no pasaules tirgus) varēs pilnībā koordinēt ar jaudu saistītos lēmumus. Tas visticamāk novedīs pie turpmāka cenu kāpuma ES un pārejās pasaules daļās.

| (18) | Vārdos neizteiktā vienošanās par piegāžu koordināciju ES. Papildus iespējamai negatīvai ietekmei uz cenām, kuru cēlonis ir kopīgi pieņemtie lēmumi par jaudu, šis darījums var arī padarīt vieglāku vārdos neizteikto vienošanos par piegāžu koordināciju ES. Tā vietā, lai klusējot vienotos tieši par cenām, kas šajā tirgū nav viegli izdarāms, iespējams būtu vienoties par piedāvājumu, saglabājot esošās tirgus daļas ES tirgū. Visbeidzot, šāda piegādes koordinācija izraisīs tirgus cenu celšanos (vai arī tās nekritīsies, pat ja samazināsies Areva izdevumi). |
| --- | --- |

(18)

Vārdos neizteiktā vienošanās par piegāžu koordināciju ES. Papildus iespējamai negatīvai ietekmei uz cenām, kuru cēlonis ir kopīgi pieņemtie lēmumi par jaudu, šis darījums var arī padarīt vieglāku vārdos neizteikto vienošanos par piegāžu koordināciju ES. Tā vietā, lai klusējot vienotos tieši par cenām, kas šajā tirgū nav viegli izdarāms, iespējams būtu vienoties par piedāvājumu, saglabājot esošās tirgus daļas ES tirgū. Visbeidzot, šāda piegādes koordinācija izraisīs tirgus cenu celšanos (vai arī tās nekritīsies, pat ja samazināsies Areva izdevumi).

| (19) | Faktori, kas padara piegādes koordināciju iespējamāku pēc darījuma nekā pirms tam, ir: i) jaudas lēmumu centralizācija ETC, ii) strukturāla saikne ar ETC un iii) uzlabota informācijas apmaiņa. |
| --- | --- |

(19)

Faktori, kas padara piegādes koordināciju iespējamāku pēc darījuma nekā pirms tam, ir: i) jaudas lēmumu centralizācija ETC, ii) strukturāla saikne ar ETC un iii) uzlabota informācijas apmaiņa.

—   Panākt savstarpēju izpratni

| (20) | Saskaņā ar pieņēmumu par ES tirgu savstarpēja izpratne ir jāpanāk tikai starp diviem tirgus dalībniekiem – Areva un Urenco. Tuvākajā nākotnē USEC nekļūs par bīstamu konkurentu un, lai piegādātu ES, Tenex sastopas ar regulējošiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar pieņēmumu par ES tirgu savstarpēja izpratne ir jāpanāk tikai starp diviem tirgus dalībniekiem – Areva un Urenco. Tuvākajā nākotnē USEC nekļūs par bīstamu konkurentu un, lai piegādātu ES, Tenex sastopas ar regulējošiem ierobežojumiem.

| (21) | Piegādes koordinācija pati par sevi nav pārāk sarežģīta. ES tirgū klientu skaits ir ierobežots. Nespējot izpildīt kādu noteiktu līgumu, vai, ja līguma nosacījumi ir slikti, klientu (vai noieta iespēju) pārņem otra puse, tā lai tirgus daļas ES tirgū saglabātos esošā līmenī. Eiropas Savienības 15 valstīs ir tikai 13 elektroenerģijas piegādātāji, kas darbina kodolspēkstacijas. Iespējas piegādāt – piemēram, piedaloties Eiropas elektroenerģijas piegādātāju konkursos par piegādi (vai daļēju piegādi), vai diezgan retā iespēja pagarināt līgumu – ir diezgan ierobežotas; tas notiek apmēram 10–20 reizes gadā. |
| --- | --- |

(21)

Piegādes koordinācija pati par sevi nav pārāk sarežģīta. ES tirgū klientu skaits ir ierobežots. Nespējot izpildīt kādu noteiktu līgumu, vai, ja līguma nosacījumi ir slikti, klientu (vai noieta iespēju) pārņem otra puse, tā lai tirgus daļas ES tirgū saglabātos esošā līmenī. Eiropas Savienības 15 valstīs ir tikai 13 elektroenerģijas piegādātāji, kas darbina kodolspēkstacijas. Iespējas piegādāt – piemēram, piedaloties Eiropas elektroenerģijas piegādātāju konkursos par piegādi (vai daļēju piegādi), vai diezgan retā iespēja pagarināt līgumu – ir diezgan ierobežotas; tas notiek apmēram 10–20 reizes gadā.

—   Pārredzamība

| (22) | Šajā tirgū pārredzamība, šķiet, ir pietiekama, lai varētu saglabāt piedāvājuma koordināciju Eiropas tirgū. Kā jau iepriekš minēts Eiropā, gada laikā, ir maz klientu un maz iespēju veikt piegādi. Bez tam savstarpēji ir jāsaskaņojas tikai diviem tirgus dalībniekiem – Areva un Urenco |
| --- | --- |

(22)

Šajā tirgū pārredzamība, šķiet, ir pietiekama, lai varētu saglabāt piedāvājuma koordināciju Eiropas tirgū. Kā jau iepriekš minēts Eiropā, gada laikā, ir maz klientu un maz iespēju veikt piegādi. Bez tam savstarpēji ir jāsaskaņojas tikai diviem tirgus dalībniekiem – Areva un Urenco

| (23) | Areva un Urenco kopējā kontrole pār ETC vairos pārredzamību pušu starpā saistībā ar to plāniem par jaudu un citiem, ar konkurenci saistītiem parametriem. Tas galvenokārt ir iespējams ETC un tā akcionāru savstarpējās informācijas apmaiņas dēļ un jo īpaši, ETC Direktoru padomes, ko ieceļ Areva un Urenco, izšķirošās nozīmes dēļ. |
| --- | --- |

(23)

Areva un Urenco kopējā kontrole pār ETC vairos pārredzamību pušu starpā saistībā ar to plāniem par jaudu un citiem, ar konkurenci saistītiem parametriem. Tas galvenokārt ir iespējams ETC un tā akcionāru savstarpējās informācijas apmaiņas dēļ un jo īpaši, ETC Direktoru padomes, ko ieceļ Areva un Urenco, izšķirošās nozīmes dēļ.

—   Disciplīnu nostiprinoši mehānismi

| (24) | Eiropā var būt ierobežota iespēja izdarīt atkāpes un palielināt pārdošanas apjomus. Ja viena no pusēm novirzās no kopējās vienošanās, pretdarbība varētu izpausties tādā veidā, ka uz laiku notiek iesaistīšanās intensīvā konkurencē. Turklāt fakts, ka puses ir savstarpēji atkarīgas, pieņemot tādus būtiskus, stratēģiskus lēmumus kā lēmumus par jaudu, palielina iespējamību, ka šie uzņēmumi pieturēsies pie kopējās vienošanās. |
| --- | --- |

(24)

Eiropā var būt ierobežota iespēja izdarīt atkāpes un palielināt pārdošanas apjomus. Ja viena no pusēm novirzās no kopējās vienošanās, pretdarbība varētu izpausties tādā veidā, ka uz laiku notiek iesaistīšanās intensīvā konkurencē. Turklāt fakts, ka puses ir savstarpēji atkarīgas, pieņemot tādus būtiskus, stratēģiskus lēmumus kā lēmumus par jaudu, palielina iespējamību, ka šie uzņēmumi pieturēsies pie kopējās vienošanās.

—   Konkurentu un klientu reakcija

| (25) | Hipotētiskā Eiropas Savienības tirgū trešās puses, piemēram, konkurenti vai klienti, iespējams, nevarēs pretdarboties piegādes koordinācijai, ko veic divi galvenie Eiropas bagātināšanas uzņēmumi. Divi vienīgie, iespējamie konkurenti – Tenex un USEC – nespēj destabilizēt kopējo vienošanos pušu starpā. |
| --- | --- |

(25)

Hipotētiskā Eiropas Savienības tirgū trešās puses, piemēram, konkurenti vai klienti, iespējams, nevarēs pretdarboties piegādes koordinācijai, ko veic divi galvenie Eiropas bagātināšanas uzņēmumi. Divi vienīgie, iespējamie konkurenti – Tenex un USEC – nespēj destabilizēt kopējo vienošanos pušu starpā.

| (26) | Tāpat nevar uzskatīt, ka klienti varētu kavēt pušu savstarpējo koordināciju attiecībā uz piegādi. Ja vispār izņēmums pastāv, tad tas ir EDF. Ņemot vērā tā lielumu, tas ir jāuzskata par spējīgu radīt pusēm zināmu konkurenci. Tomēr, ja pušu jaudas kopējais apjoms ir ierobežots, iespējams ka EDF konkurētspēja kļūst atbilstoši mazāka. |
| --- | --- |

(26)

Tāpat nevar uzskatīt, ka klienti varētu kavēt pušu savstarpējo koordināciju attiecībā uz piegādi. Ja vispār izņēmums pastāv, tad tas ir EDF. Ņemot vērā tā lielumu, tas ir jāuzskata par spējīgu radīt pusēm zināmu konkurenci. Tomēr, ja pušu jaudas kopējais apjoms ir ierobežots, iespējams ka EDF konkurētspēja kļūst atbilstoši mazāka.

| (27) | Secinājums. Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisijai ir nopietnas šaubas un tā uzskata, ka ierosinātais darījums var veicināt Areva un Urenco vienota dominējoša stāvokļa izveidošanos iespējamajā ES bagātināšanas tirgū Apvienošanās regulas 2. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(27)

Secinājums. Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisijai ir nopietnas šaubas un tā uzskata, ka ierosinātais darījums var veicināt Areva un Urenco vienota dominējoša stāvokļa izveidošanos iespējamajā ES bagātināšanas tirgū Apvienošanās regulas 2. panta 3. punkta nozīmē.

| (28) | Ņemot vērā pastiprinātās iespējas, koordinēt pakārtoto bagātināšanas jaudu un produkciju Eiropas tirgū, ko kopuzņēmums ETC piedāvā pusēm, jebkura šāda koordinācija būtu kauzāli saistīta ar kopuzņēmumu. Tādēļ Komisija uzskata, ka Areva līdzdalība kopuzņēmumā arī ievērojami ierobežo konkurenci Līguma 81. panta 1. punkta nozīmē un Apvienošanās regulas 2. panta 4. punkta nozīmē. Nav iespējams droši secināt, ka Līguma 81. panta 3. punkta minētie atbrīvojuma nosacījumi ir izpildīti. Jo īpaši nekas neliecina par to, ka jelkāda koordinācija starp Areva un Urenco būtu patērētāju labā, vai, ka ierobežojumi, ko uzliek līgumi par ierosināto pasākumu nepieciešami. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā pastiprinātās iespējas, koordinēt pakārtoto bagātināšanas jaudu un produkciju Eiropas tirgū, ko kopuzņēmums ETC piedāvā pusēm, jebkura šāda koordinācija būtu kauzāli saistīta ar kopuzņēmumu. Tādēļ Komisija uzskata, ka Areva līdzdalība kopuzņēmumā arī ievērojami ierobežo konkurenci Līguma 81. panta 1. punkta nozīmē un Apvienošanās regulas 2. panta 4. punkta nozīmē. Nav iespējams droši secināt, ka Līguma 81. panta 3. punkta minētie atbrīvojuma nosacījumi ir izpildīti. Jo īpaši nekas neliecina par to, ka jelkāda koordinācija starp Areva un Urenco būtu patērētāju labā, vai, ka ierobežojumi, ko uzliek līgumi par ierosināto pasākumu nepieciešami.

VII.   PUŠU IEROSINĀTĀS SAISTĪBAS

| (29) | Puses saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu 2004. gada 20. augustā iesniedza saistību paketi. Puses to mainīja 2004. gada 3. septembrī. Komisija uzskata, ka saistības apmierinošā veidā novērš koncentrācijas radītās bažas par konkurenci. |
| --- | --- |

(29)

Puses saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu 2004. gada 20. augustā iesniedza saistību paketi. Puses to mainīja 2004. gada 3. septembrī. Komisija uzskata, ka saistības apmierinošā veidā novērš koncentrācijas radītās bažas par konkurenci.

Pušu ierosināto saistību kopsavilkums

| (30) | Pamatelementi, kas ir iekļauti ierosinātajās saistībās: i) pušu veto tiesību atcelšana attiecībā uz jaudas palielināšanu; ii) “ugunsmūra” nostiprināšana, lai izvairītos no informācijas apmaiņas pušu starpā, kā arī starp kopuzņēmumu un pusēm; un iii) Euratom Apgādes aģentūras (ESA) informēšana, lai nodrošinātu bagātināšanas cenu kontroli un, ja nepieciešams, lai Euratom Apgādes aģentūra spētu veikt koriģējošus pasākumus, piemēram, palielinot importu no trešās puses. |
| --- | --- |

(30)

Pamatelementi, kas ir iekļauti ierosinātajās saistībās: i) pušu veto tiesību atcelšana attiecībā uz jaudas palielināšanu; ii) “ugunsmūra” nostiprināšana, lai izvairītos no informācijas apmaiņas pušu starpā, kā arī starp kopuzņēmumu un pusēm; un iii) Euratom Apgādes aģentūras (ESA) informēšana, lai nodrošinātu bagātināšanas cenu kontroli un, ja nepieciešams, lai Euratom Apgādes aģentūra spētu veikt koriģējošus pasākumus, piemēram, palielinot importu no trešās puses.

i)   Veto tiesību likvidēšana attiecībā uz jaudas ekspansiju

| (31) | Sākotnējā akcionāru vienošanās par kopuzņēmumu paredz ka, lai piegādātu Areva vai Urenco centrifūgas, neatkarīgi no tā vai tas ietilpst kopuzņēmuma uzņēmējdarbības plānā/budžetā vai nē, ETC valdei ir vienbalsīgi jāpiekrīt. Tā kā Areva un Urenco ieceļ valdes locekļus vienādā skaitā, Areva un Urenco var savstarpēji kavēt jaudas palielināšanu, kas ir virs paredzētā pašreizējā uzņēmējdarbības plānā. |
| --- | --- |

(31)

Sākotnējā akcionāru vienošanās par kopuzņēmumu paredz ka, lai piegādātu Areva vai Urenco centrifūgas, neatkarīgi no tā vai tas ietilpst kopuzņēmuma uzņēmējdarbības plānā/budžetā vai nē, ETC valdei ir vienbalsīgi jāpiekrīt. Tā kā Areva un Urenco ieceļ valdes locekļus vienādā skaitā, Areva un Urenco var savstarpēji kavēt jaudas palielināšanu, kas ir virs paredzētā pašreizējā uzņēmējdarbības plānā.

| (32) | Lai mazinātu Komisijas bažas, puses apņēmās papildināt akcionāru vienošanos ar nosacījumu ka, ja kopuzņēmums ar vienu no pusēm slēdz jaunu centrifūgu piegādes līgumu, šim lēmumam nav vajadzīga valdes piekrišana, bet par to izlemj vadošais personāls, ja: a) šie nosacījumi nav labāki kā citi līgumi ar Areva vai Urenco; Šie līgumi ir atkarīgi no Apvienotās komitejas un Četru partiju komitejas (Quadripartite Committee) apstiprinājuma vai cita, pieprasīta, reglamentējoša valsts apstiprinājuma, atļaujas saņemšanai un c) ierosinātie papildu kapitālizdevumi nepārsniedz [<20] miljonus. |
| --- | --- |

(32)

Lai mazinātu Komisijas bažas, puses apņēmās papildināt akcionāru vienošanos ar nosacījumu ka, ja kopuzņēmums ar vienu no pusēm slēdz jaunu centrifūgu piegādes līgumu, šim lēmumam nav vajadzīga valdes piekrišana, bet par to izlemj vadošais personāls, ja: a) šie nosacījumi nav labāki kā citi līgumi ar Areva vai Urenco; Šie līgumi ir atkarīgi no Apvienotās komitejas un Četru partiju komitejas (Quadripartite Committee) apstiprinājuma vai cita, pieprasīta, reglamentējoša valsts apstiprinājuma, atļaujas saņemšanai un c) ierosinātie papildu kapitālizdevumi nepārsniedz [<20] miljonus.

| (33) | Veto tiesību atcelšana attiecībā uz centrifūgu piegādi nepieļauj, ka viena puse var izmantot savas veto tiesības attiecībā uz otras puses jaudas ekspansiju. Vadošie darbinieki, kas nav valdes locekli, izpilda mātesuzņēmumu pavēles tikai tādā gadījumā, ja tās nav pretrunā ar kopuzņēmuma ekonomiskajām interesēm. Neatkarīgi kopuzņēmuma revidenti Komisijai regulāri ziņos par šo saistību daļas izpildi. |
| --- | --- |

(33)

Veto tiesību atcelšana attiecībā uz centrifūgu piegādi nepieļauj, ka viena puse var izmantot savas veto tiesības attiecībā uz otras puses jaudas ekspansiju. Vadošie darbinieki, kas nav valdes locekli, izpilda mātesuzņēmumu pavēles tikai tādā gadījumā, ja tās nav pretrunā ar kopuzņēmuma ekonomiskajām interesēm. Neatkarīgi kopuzņēmuma revidenti Komisijai regulāri ziņos par šo saistību daļas izpildi.

ii)   “Ugunsmūri” un līdzīgas saistības

| (34) | Lai mazinātu Komisijas bažas par to, ka kopuzņēmuma izveide padarīs vieglāku Areva un Urenco savstarpējo koordināciju, pastiprināti apmainoties ar informāciju ar ETC starpniecību, puses apņemas nostiprināt savstarpējos “ugunsmūrus” un “ugunsmūrus” ar ETC. |
| --- | --- |

(34)

Lai mazinātu Komisijas bažas par to, ka kopuzņēmuma izveide padarīs vieglāku Areva un Urenco savstarpējo koordināciju, pastiprināti apmainoties ar informāciju ar ETC starpniecību, puses apņemas nostiprināt savstarpējos “ugunsmūrus” un “ugunsmūrus” ar ETC.

| (35) | “Ugunsmūra” mehānismā ietilpst vairāki atsevišķi pasākumi, kuru mērķis ir samazināt informācijas plūsmu starp ETC un mātesuzņēmumiem, un otrādi. Tas iekļauj nosacījumu, ka Areva/Urenco nebūs pieejama komerciāli svarīga informācija par ETC grupu un otrādi; Areva un Urenco nebūs iesaistīta ETC ikdienas darbībā un ETC vadība būs neatkarīga no pusēm. Bez tam tas nosaka īpašus uzdevumus ETC valdes locekļiem, kas attiecībā uz urāna bagātināšanas jomu nevienā no pusēm nevar būt komerciāli atbildīgi. ETC valdes locekļi nedrīkst pieprasīt vai saņemt komerciāli svarīgu informāciju, ja tā nav saistīta ar valdes kompetenci, kā arī izplatīt komerciāli svarīgu informāciju citiem mērķiem; valdes locekļi neiesaistās līgumu apspriešanā ar akcionāriem vai trešajām personām un šāda informācija par atsevišķiem līgumiem netiek atklāta akcionāriem. ETC valde saņem vienīgi tikai to nepieciešamo informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu savus fiduciāros pienākumus. Bez tam, neatkarīgi kopuzņēmuma revidenti Komisijai regulāri ziņos par šo saistību daļas izpildi. |
| --- | --- |

(35)

“Ugunsmūra” mehānismā ietilpst vairāki atsevišķi pasākumi, kuru mērķis ir samazināt informācijas plūsmu starp ETC un mātesuzņēmumiem, un otrādi. Tas iekļauj nosacījumu, ka Areva/Urenco nebūs pieejama komerciāli svarīga informācija par ETC grupu un otrādi; Areva un Urenco nebūs iesaistīta ETC ikdienas darbībā un ETC vadība būs neatkarīga no pusēm. Bez tam tas nosaka īpašus uzdevumus ETC valdes locekļiem, kas attiecībā uz urāna bagātināšanas jomu nevienā no pusēm nevar būt komerciāli atbildīgi. ETC valdes locekļi nedrīkst pieprasīt vai saņemt komerciāli svarīgu informāciju, ja tā nav saistīta ar valdes kompetenci, kā arī izplatīt komerciāli svarīgu informāciju citiem mērķiem; valdes locekļi neiesaistās līgumu apspriešanā ar akcionāriem vai trešajām personām un šāda informācija par atsevišķiem līgumiem netiek atklāta akcionāriem. ETC valde saņem vienīgi tikai to nepieciešamo informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu savus fiduciāros pienākumus. Bez tam, neatkarīgi kopuzņēmuma revidenti Komisijai regulāri ziņos par šo saistību daļas izpildi.

iii)   Uzraudzība, ko veic Euratom Apgādes aģentūra

| (36) | Lai uzlabotu Euratom Apgādes aģentūras uzraudzību, puses ir iepriekš apņēmušās iesniegt visus attiecīgos līguma pamatelementus par bagātināšanas līgumiem Euratom Apgādes aģentūrai. Šī informācija iekļauj cenu un maksājumu nosacījumus, ka arī citu būtisku informāciju par cenām, ko Euratom Apgādes aģentūra pieprasa par bagātināšanas līgumiem ar klientiem, neatkarīgi no tā vai tie atrodas ES, vai ārpus tās robežām. Šī informācija ļaus Euratom Apgādes aģentūrai stingri sekot cenu attīstībai, ko puses prasa par bagātinātu urānu. Ja nākotnē puses ceļ cenas, šī informācija kalpo par pamatu, lai Euratom Apgādes aģentūra savā piegādes politikā varētu veikt koriģējošus pasākumus un palielināt bagātināta urāna importu no valstīm ārpus Eiropas Savienības, tā pretdarbojoties jebkurai nepamatotai pušu cenu paaugstināšanai. Komisija uzskata, ka jau pašlaik Euratom Apgādes aģentūra var uzraudzīt bagātinātā urāna cenas, un ka tai ir pilnvaras un rīcības brīvība, lai veidotu savu piegādes politiku. Euratom Apgādes aģentūra apstiprināja gatavību uzņemties šādu uzraudzības funkciju. |
| --- | --- |

(36)

Lai uzlabotu Euratom Apgādes aģentūras uzraudzību, puses ir iepriekš apņēmušās iesniegt visus attiecīgos līguma pamatelementus par bagātināšanas līgumiem Euratom Apgādes aģentūrai. Šī informācija iekļauj cenu un maksājumu nosacījumus, ka arī citu būtisku informāciju par cenām, ko Euratom Apgādes aģentūra pieprasa par bagātināšanas līgumiem ar klientiem, neatkarīgi no tā vai tie atrodas ES, vai ārpus tās robežām. Šī informācija ļaus Euratom Apgādes aģentūrai stingri sekot cenu attīstībai, ko puses prasa par bagātinātu urānu. Ja nākotnē puses ceļ cenas, šī informācija kalpo par pamatu, lai Euratom Apgādes aģentūra savā piegādes politikā varētu veikt koriģējošus pasākumus un palielināt bagātināta urāna importu no valstīm ārpus Eiropas Savienības, tā pretdarbojoties jebkurai nepamatotai pušu cenu paaugstināšanai. Komisija uzskata, ka jau pašlaik Euratom Apgādes aģentūra var uzraudzīt bagātinātā urāna cenas, un ka tai ir pilnvaras un rīcības brīvība, lai veidotu savu piegādes politiku. Euratom Apgādes aģentūra apstiprināja gatavību uzņemties šādu uzraudzības funkciju.

Paziņoto pušu ierosināto saistību kopsavilkums

| (37) | Veto tiesību atcelšana attiecībā uz centrifūgu piegādi nepieļauj, ka viena puse var izmantot savas veto tiesības attiecībā uz otras puses jaudas ekspansiju. Vadošie darbinieki, kas nav valdes locekļi, izpilda mātesuzņēmumu pavēles tikai tādā gadījumā, ja tās nav pretrunā ar kopuzņēmuma ekonomiskajām interesēm. Komisija uzskata, ka šīs saistības novērš bažas par to, ka puses, balstoties uz valdes tiesībām, koordinēs jaudas palielināšanu. |
| --- | --- |

(37)

Veto tiesību atcelšana attiecībā uz centrifūgu piegādi nepieļauj, ka viena puse var izmantot savas veto tiesības attiecībā uz otras puses jaudas ekspansiju. Vadošie darbinieki, kas nav valdes locekļi, izpilda mātesuzņēmumu pavēles tikai tādā gadījumā, ja tās nav pretrunā ar kopuzņēmuma ekonomiskajām interesēm. Komisija uzskata, ka šīs saistības novērš bažas par to, ka puses, balstoties uz valdes tiesībām, koordinēs jaudas palielināšanu.

| (38) | Komisija uzskata, ka uzlabotais “ugunsmūra” mehānisms būtiski samazina informācijas apmaiņu starp pusēm un tādejādi – pārredzamību, kas izveidojusies ETC kopīpašuma rezultātā. |
| --- | --- |

(38)

Komisija uzskata, ka uzlabotais “ugunsmūra” mehānisms būtiski samazina informācijas apmaiņu starp pusēm un tādejādi – pārredzamību, kas izveidojusies ETC kopīpašuma rezultātā.

| (39) | Sniedzot Euratom Apgādes aģentūrai visaptverošu informāciju par līgumu, Euratom Apgādes aģentūra spēj uzraudzīt pušu cenu politiku un, ja cenas tiek uzskatītas par neatbilstošām vispārējai attīstībai bagātināšanas tirgū, Euratom Apgādes aģentūra var veikt koriģējošus pasākumus, jo īpaši palielinot bagātināta urāna importu no Krievijas. Komisija uzskata, ka tas disciplinēs pušu cenu politiku. |
| --- | --- |

(39)

Sniedzot Euratom Apgādes aģentūrai visaptverošu informāciju par līgumu, Euratom Apgādes aģentūra spēj uzraudzīt pušu cenu politiku un, ja cenas tiek uzskatītas par neatbilstošām vispārējai attīstībai bagātināšanas tirgū, Euratom Apgādes aģentūra var veikt koriģējošus pasākumus, jo īpaši palielinot bagātināta urāna importu no Krievijas. Komisija uzskata, ka tas disciplinēs pušu cenu politiku.

| (40) | Kopumā tirgus pārbaude liecināja, ka ierosinātās saistības, izdarot dažas izmaiņas, ir atbilstošas, lai novērstu Komisijas bažas. Grozītajās saistībās, kas datētas ar 2004. gada 3. septembri, puses papildus apņemas ETC ārējiem revidentiem ļaut sniegt Komisijai ziņojumu, kā daļu no ikgadējās revīzijas ziņojuma, par saistību elementu atbilstību saistībā ar izmaiņām akcionāru vienošanās un “ugunsmūra” izveidi. |
| --- | --- |

(40)

Kopumā tirgus pārbaude liecināja, ka ierosinātās saistības, izdarot dažas izmaiņas, ir atbilstošas, lai novērstu Komisijas bažas. Grozītajās saistībās, kas datētas ar 2004. gada 3. septembri, puses papildus apņemas ETC ārējiem revidentiem ļaut sniegt Komisijai ziņojumu, kā daļu no ikgadējās revīzijas ziņojuma, par saistību elementu atbilstību saistībā ar izmaiņām akcionāru vienošanās un “ugunsmūra” izveidi.

| (41) | Padomdevēju komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos 2004. gada 23. septembrī sniedza labvēlīgu atzinumu par lēmuma projektu un piekrita lēmuma projektu pieņemt. |
| --- | --- |

(41)

Padomdevēju komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos 2004. gada 23. septembrī sniedza labvēlīgu atzinumu par lēmuma projektu un piekrita lēmuma projektu pieņemt.

VIII.   SECINĀJUMS

| (42) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tika nolemts, ka pušu ierosinātās saistības maina paziņoto koncentrāciju tādā mērā, ka Komisijas nopietnās šaubas par šīs koncentrācijas atbilstību kopējam tirgum, ir novērstas. Koncentrācija tādēļ tiek atzīta par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu un ar EEZ līguma 57. pantu, atbilstot saistībām. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tika nolemts, ka pušu ierosinātās saistības maina paziņoto koncentrāciju tādā mērā, ka Komisijas nopietnās šaubas par šīs koncentrācijas atbilstību kopējam tirgum, ir novērstas. Koncentrācija tādēļ tiek atzīta par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu un ar EEZ līguma 57. pantu, atbilstot saistībām.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV L 395, 30.12.1989., 1. lpp. ar kļūdas labojumu OV L 257, 21.9.1990., 13. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1310/97 (OV L 180, 9.7.1997., 1. lpp., ar kļūdas labojumu OV L 40, 13.2.1998., 17. lpp.).

(3)  Augsti bagātinātā urānā U235 saturs pārsniedz 20 %, kamēr bagātinātā urānā, ko izmanto civiliem kodolreaktoriem, U235 saturs ir apmēram 3–5 %.

---

| 2.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/17

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 3. maijs),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta COMP/M.3178 – Bertelsmann/Springer/JV)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1368)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/171/EK)

Saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu Komisija 2005. gada 3. maijā pieņēma lēmumu apvienošanās lietā. Pilna lēmuma nekonfidenciālā versija lietas autentiskajā valodā un Komisijas darba valodās atrodama Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

| (1) | Komisija 2004. gada 4. novembrī saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (“Apvienošanās regula”) 4. pantu saņēma paziņojumu par plānoto apvienošanos, saskaņā ar kuru Vācijas uzņēmumi Bertelsmann AG (“Bertelsmann”), tā vienpersoniski kontrolētais meitas uzņēmums Gruner+Jahr AG & Co. KG (“G+J”) un Axel Springer AG (“Springer”) kopīgi iegūtu kontroli pār Vācijas uzņēmumu NewCo (“NewCo”), iegūstot kapitāla daļas jaundibinātajā uzņēmumā un tādējādi izveidojot kopuzņēmumu. Bertelsmann (un G+J) un Springer turpmāk kopā tiek sauktas “puses”. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2004. gada 4. novembrī saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (“Apvienošanās regula”) 4. pantu saņēma paziņojumu par plānoto apvienošanos, saskaņā ar kuru Vācijas uzņēmumi Bertelsmann AG (“Bertelsmann”), tā vienpersoniski kontrolētais meitas uzņēmums Gruner+Jahr AG & Co. KG (“G+J”) un Axel Springer AG (“Springer”) kopīgi iegūtu kontroli pār Vācijas uzņēmumu NewCo (“NewCo”), iegūstot kapitāla daļas jaundibinātajā uzņēmumā un tādējādi izveidojot kopuzņēmumu. Bertelsmann (un G+J) un Springer turpmāk kopā tiek sauktas “puses”.

| (2) | Par konkurenci atbildīgā Vācijas iestāde Bundeskartellamt2004. gada 29. novembrī informēja Komisiju, ka plānotā koncentrācija ievērojami varētu ietekmēt konkurenci vai nu Vācijas rotācijas dobspiedumu tirgū, vai Vācijas periodisko preses izdevumu, jo īpaši, žurnālu tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Par konkurenci atbildīgā Vācijas iestāde Bundeskartellamt2004. gada 29. novembrī informēja Komisiju, ka plānotā koncentrācija ievērojami varētu ietekmēt konkurenci vai nu Vācijas rotācijas dobspiedumu tirgū, vai Vācijas periodisko preses izdevumu, jo īpaši, žurnālu tirgū.

| (3) | Komisija ar 2004. gada 23. decembra lēmumu konstatēja, ka paziņotās darbības izraisa nopietnas šaubas attiecībā uz to saderību ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību. Komisija saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu šajā lietā uzsāka procedūru un nolēma, ka saskaņā ar Apvienošanās regulas 9. panta 3. punkta a) apakšpunktu tā pati izskatīs Vācijas konkurences iestādes izteiktos apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ar 2004. gada 23. decembra lēmumu konstatēja, ka paziņotās darbības izraisa nopietnas šaubas attiecībā uz to saderību ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību. Komisija saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu šajā lietā uzsāka procedūru un nolēma, ka saskaņā ar Apvienošanās regulas 9. panta 3. punkta a) apakšpunktu tā pati izskatīs Vācijas konkurences iestādes izteiktos apsvērumus.

| (4) | Bertelsmann ir starptautisks plašsaziņas līdzekļu uzņēmums. Bertelsmann iespieddarbību veic tā meitas uzņēmums Arvato AG (“Arvato”), kurš kontrolē Vācijas rotācijas dobspiedumu iespiedēju Maul-Belser Nirnbergā, gludspieduma iespiedēju Mohn Media Giterslo un vairākus iespiedējus Eiropā, kā rotācijas dobspieduma iespiedējus Eurogravure S.p.A. Itālijā un Eurohueco S.A. Spānijā. Turklāt Arvato nākamo divu gadu laikā plāno atvērt jaunu rotācijas dobspieduma tipogrāfiju Liverpūlē (Apvienotā Karaliste). Turklāt Bertelsmann vienpersoniski kontrolētajam izdevējam G+J, kas aktīvi darbojas laikrakstu un žurnālu izdevējdarbībā, iespiešanā un izplatīšanā, ir arī divas rotācijas dobspieduma tipogrāfijas Vācijā: Itzehoe (netālu no Hamburgas) un Drēzdenē. |
| --- | --- |

(4)

Bertelsmann ir starptautisks plašsaziņas līdzekļu uzņēmums. Bertelsmann iespieddarbību veic tā meitas uzņēmums Arvato AG (“Arvato”), kurš kontrolē Vācijas rotācijas dobspiedumu iespiedēju Maul-Belser Nirnbergā, gludspieduma iespiedēju Mohn Media Giterslo un vairākus iespiedējus Eiropā, kā rotācijas dobspieduma iespiedējus Eurogravure S.p.A. Itālijā un Eurohueco S.A. Spānijā. Turklāt Arvato nākamo divu gadu laikā plāno atvērt jaunu rotācijas dobspieduma tipogrāfiju Liverpūlē (Apvienotā Karaliste). Turklāt Bertelsmann vienpersoniski kontrolētajam izdevējam G+J, kas aktīvi darbojas laikrakstu un žurnālu izdevējdarbībā, iespiešanā un izplatīšanā, ir arī divas rotācijas dobspieduma tipogrāfijas Vācijā: Itzehoe (netālu no Hamburgas) un Drēzdenē.

| (5) | Springer aktīvi darbojas laikrakstu un žurnālu izdevējdarbībā, iespiešanā un izplatīšanā, un tam pieder kapitāla daļas televīzijas un radio raidorganizācijās. Springer pieder divas rotācijas dobspieduma tipogrāfijas Vācijā – Ārensburgā (netālu no Hamburgas) un Darmštatē. Tam pieder arī trīs gludspieduma tipogrāfijas, kurās iespiež vienīgi laikrakstus. |
| --- | --- |

(5)

Springer aktīvi darbojas laikrakstu un žurnālu izdevējdarbībā, iespiešanā un izplatīšanā, un tam pieder kapitāla daļas televīzijas un radio raidorganizācijās. Springer pieder divas rotācijas dobspieduma tipogrāfijas Vācijā – Ārensburgā (netālu no Hamburgas) un Darmštatē. Tam pieder arī trīs gludspieduma tipogrāfijas, kurās iespiež vienīgi laikrakstus.

| (6) | Koncentrācijas būtība tādējādi ir Arvato, G+J un Springer piecu Vācijas rotācijas dobspieduma tipogrāfiju, kā arī Arvato plānotās rotācijas dobspieduma tipogrāfijas Apvienotajā Karalistē ieguldījums NewCo. Pēc šī darījuma Bertelsmann un G+J katram piederēs 37,45 % kapitāla daļu NewCo, un Springer piederēs atlikušie 25,1 %, kas tam garantē veto tiesības stratēģiskos jautājumos. NewCo būs pilnvērtīgi funkcionējošs kopuzņēmums, ko kopīgi kontrolēs Bertelsmann un Springer. |
| --- | --- |

(6)

Koncentrācijas būtība tādējādi ir Arvato, G+J un Springer piecu Vācijas rotācijas dobspieduma tipogrāfiju, kā arī Arvato plānotās rotācijas dobspieduma tipogrāfijas Apvienotajā Karalistē ieguldījums NewCo. Pēc šī darījuma Bertelsmann un G+J katram piederēs 37,45 % kapitāla daļu NewCo, un Springer piederēs atlikušie 25,1 %, kas tam garantē veto tiesības stratēģiskos jautājumos. NewCo būs pilnvērtīgi funkcionējošs kopuzņēmums, ko kopīgi kontrolēs Bertelsmann un Springer.

| (7) | Padomdevēju komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos savā 131. sēdē 2005. gada 22. aprīlī ar balsu vairākumu atbalstīja Komisijas priekšlikumu pieņemt atļaujošu lēmumu (2). |
| --- | --- |

(7)

Padomdevēju komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos savā 131. sēdē 2005. gada 22. aprīlī ar balsu vairākumu atbalstīja Komisijas priekšlikumu pieņemt atļaujošu lēmumu (2).

| (8) | Uzklausīšanas amatpersona 2005. gada 27. aprīļa ziņojumā atzina, ka pušu tiesības tikt uzklausītām ir ievērotas (3). |
| --- | --- |

(8)

Uzklausīšanas amatpersona 2005. gada 27. aprīļa ziņojumā atzina, ka pušu tiesības tikt uzklausītām ir ievērotas (3).

I.   ATTIECĪGIE TIRGI

Attiecīgo produktu tirgi

| (9) | Attiecībā uz attiecīgo produktu tirgiem Komisija tirgus izpētē galvenokārt pievērsās jautājumam, vai un kādā mērā rotācijas dobspieduma un gludspieduma iespiedtehnikas ir savstarpēji aizvietojamas un vai atšķirīgie izdevumu veidi, t.i. žurnāli, katalogi un reklāmizdevumi veido atsevišķus produktu tirgus. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz attiecīgo produktu tirgiem Komisija tirgus izpētē galvenokārt pievērsās jautājumam, vai un kādā mērā rotācijas dobspieduma un gludspieduma iespiedtehnikas ir savstarpēji aizvietojamas un vai atšķirīgie izdevumu veidi, t.i. žurnāli, katalogi un reklāmizdevumi veido atsevišķus produktu tirgus.

| (10) | Tirgus izpētes rezultātā tika konstatēts, ka rotācijas dobspieduma tehniku parasti nevar aizvietot ar gludspieduma tehniku. Rotācijas dobspieduma tehniku galvenokārt izmanto liela apjoma iespiedpasūtījumiem, t.i. iespieddarbiem ar lielu eksemplāru un lapu skaitu, kamēr gludspieduma metodi galvenokārt izmanto tikai mazāka apjoma pasūtījumos. Iespiešanas procesu izmaksas gludspieduma un rotācijas dobspieduma tehnikā ir ļoti atšķirīgas atkarībā no iespieddarbu pasūtījuma apjoma. Rotācijas dobspieduma iespiedmašīnām ir salīdzinoši augstākas nemainīgās izmaksas, tām ir lielāka jauda un lielāka veiktspēja, tādēļ tās lielāku lapu skaitu var apstrādāt ātrāk un efektīvāk. Gludspieduma iespiedmašīnām ir ierobežots dažāda satura lapu skaits, ko tās var iespiest vienā metienā (ne vairāk kā 72 lapas; salīdzinājumam – rotācijas dobspieduma tehnikā līdz 192 lapām). Tirgus izpētes rezultātā apstiprinājās, ka gludspieduma tehnika nav konkurējošs ierobežojums rotācijas dobspieduma tehnikā iespiestiem žurnāliem, kuriem ir vairāk kā 64 lapas un vairāk kā 360 000 eksemplāru, kā arī katalogiem un reklāmizdevumiem, kam ir vairāk kā 64 lapas un vairāk kā 450 000 eksemplāru. |
| --- | --- |

(10)

Tirgus izpētes rezultātā tika konstatēts, ka rotācijas dobspieduma tehniku parasti nevar aizvietot ar gludspieduma tehniku. Rotācijas dobspieduma tehniku galvenokārt izmanto liela apjoma iespiedpasūtījumiem, t.i. iespieddarbiem ar lielu eksemplāru un lapu skaitu, kamēr gludspieduma metodi galvenokārt izmanto tikai mazāka apjoma pasūtījumos. Iespiešanas procesu izmaksas gludspieduma un rotācijas dobspieduma tehnikā ir ļoti atšķirīgas atkarībā no iespieddarbu pasūtījuma apjoma. Rotācijas dobspieduma iespiedmašīnām ir salīdzinoši augstākas nemainīgās izmaksas, tām ir lielāka jauda un lielāka veiktspēja, tādēļ tās lielāku lapu skaitu var apstrādāt ātrāk un efektīvāk. Gludspieduma iespiedmašīnām ir ierobežots dažāda satura lapu skaits, ko tās var iespiest vienā metienā (ne vairāk kā 72 lapas; salīdzinājumam – rotācijas dobspieduma tehnikā līdz 192 lapām). Tirgus izpētes rezultātā apstiprinājās, ka gludspieduma tehnika nav konkurējošs ierobežojums rotācijas dobspieduma tehnikā iespiestiem žurnāliem, kuriem ir vairāk kā 64 lapas un vairāk kā 360 000 eksemplāru, kā arī katalogiem un reklāmizdevumiem, kam ir vairāk kā 64 lapas un vairāk kā 450 000 eksemplāru.

| (11) | Ar rotācijas dobspieduma iespiedmašīnu var iespiest žurnālus, reklāmas izdevumus un katalogus. Tomēr vismaz attiecībā uz žurnāliem pastāv nodalīts produktu tirgus. Žurnāli parasti ir jāpārdod ātrāk nekā reklāmas izdevumi un katalogi, jo to saturs ir aktuālāks un tiem ir vēlāki termiņi reklāmas ievietošanai. Žurnālu iespiešana ir saistīta ar augstākām prasībām attiecībā uz pēcapstrādes procesu, jo īpaši uz ieliktņiem un produktu paraugiem. Attiecīgās pēcapstrādes iekārtas lielākajā daļā gadījumu ir uzstādītas tipogrāfijās vai to tuvumā, lai savlaicīgi pabeigtu žurnālu pēcapstrādi, kamēr, piemēram, katalogu pēcapstrādi parasti veic trešās personas. Turklāt žurnālu izplatīšanas sistēma būtiski atšķiras no katalogu un reklāmizdevumu izplatīšanas, un tādējādi iespiešanas process jāpielāgo žurnālu īpašajām prasībām. Attiecībā uz katalogiem un reklāmizdevumiem var atstāt neatbildētu jautājumu, vai tie veido vienu vai atšķirīgus produktu tirgus, jo nevienā tirgus definīcijas gadījumā nerodas šaubas par konkurenci. |
| --- | --- |

(11)

Ar rotācijas dobspieduma iespiedmašīnu var iespiest žurnālus, reklāmas izdevumus un katalogus. Tomēr vismaz attiecībā uz žurnāliem pastāv nodalīts produktu tirgus. Žurnāli parasti ir jāpārdod ātrāk nekā reklāmas izdevumi un katalogi, jo to saturs ir aktuālāks un tiem ir vēlāki termiņi reklāmas ievietošanai. Žurnālu iespiešana ir saistīta ar augstākām prasībām attiecībā uz pēcapstrādes procesu, jo īpaši uz ieliktņiem un produktu paraugiem. Attiecīgās pēcapstrādes iekārtas lielākajā daļā gadījumu ir uzstādītas tipogrāfijās vai to tuvumā, lai savlaicīgi pabeigtu žurnālu pēcapstrādi, kamēr, piemēram, katalogu pēcapstrādi parasti veic trešās personas. Turklāt žurnālu izplatīšanas sistēma būtiski atšķiras no katalogu un reklāmizdevumu izplatīšanas, un tādējādi iespiešanas process jāpielāgo žurnālu īpašajām prasībām. Attiecībā uz katalogiem un reklāmizdevumiem var atstāt neatbildētu jautājumu, vai tie veido vienu vai atšķirīgus produktu tirgus, jo nevienā tirgus definīcijas gadījumā nerodas šaubas par konkurenci.

Attiecīgie ģeogrāfiskie tirgi

| (12) | Valsts iekšējais ģeogrāfiskais tirgus žurnālu iespiešanā jāizvērtē vismaz attiecībā uz Vāciju. Attiecībā uz pārējām EEZ valstīm jautājums par žurnālu iespiešanas ģeogrāfisko tirgu var palikt neatbildēts, jo pat saskaņā ar šaurāko tirgus definīciju (valsts iekšējais tirgus) šaubas par konkurenci nerodas. |
| --- | --- |

(12)

Valsts iekšējais ģeogrāfiskais tirgus žurnālu iespiešanā jāizvērtē vismaz attiecībā uz Vāciju. Attiecībā uz pārējām EEZ valstīm jautājums par žurnālu iespiešanas ģeogrāfisko tirgu var palikt neatbildēts, jo pat saskaņā ar šaurāko tirgus definīciju (valsts iekšējais tirgus) šaubas par konkurenci nerodas.

| (13) | Vācijas žurnāli tiek iespiesti gandrīz vienīgi Vācijā. Viens iemesls tam ir nepieciešamība žurnālus savlaicīgi pārdot, jo piegādes kavējuma risks palielinās, palielinoties attālumam starp iespiešanas vietu un teritoriju, kurā žurnāli jāizplata. Turklāt vairāki ārvalstu iespiedēji pašlaik sastopas ar dažām grūtībām, veicot piegādes Vācijas iespiedējiem. Žurnālu izplatīšanas sistēma Vācijā ir salīdzinoši sarežģīta savas decentralizētās struktūras dēļ (pretstatā Francijai, kur Parīze ir centralizētās izplatīšanas mezgls). Turklāt izdevēji Vāciju iedala vairākās t.s. Nīlsena zonās, kurās ietilpst dažādas reklāmas mērķauditoriju kombinācijas. Atbilstoši tām pielāgojams iespiešanas process, kas ir sarežģīti ārpus Vācijas esošiem iespiedējiem. |
| --- | --- |

(13)

Vācijas žurnāli tiek iespiesti gandrīz vienīgi Vācijā. Viens iemesls tam ir nepieciešamība žurnālus savlaicīgi pārdot, jo piegādes kavējuma risks palielinās, palielinoties attālumam starp iespiešanas vietu un teritoriju, kurā žurnāli jāizplata. Turklāt vairāki ārvalstu iespiedēji pašlaik sastopas ar dažām grūtībām, veicot piegādes Vācijas iespiedējiem. Žurnālu izplatīšanas sistēma Vācijā ir salīdzinoši sarežģīta savas decentralizētās struktūras dēļ (pretstatā Francijai, kur Parīze ir centralizētās izplatīšanas mezgls). Turklāt izdevēji Vāciju iedala vairākās t.s. Nīlsena zonās, kurās ietilpst dažādas reklāmas mērķauditoriju kombinācijas. Atbilstoši tām pielāgojams iespiešanas process, kas ir sarežģīti ārpus Vācijas esošiem iespiedējiem.

| (14) | Tirgus izpēte attiecībā uz katalogiem ļāva secināt, ka iespieddarbu pasūtījumi regulāri tiek sadalīti starp vairākiem iespiedējiem, lai garantētu pasūtījumus un pieprasīto lielo apjomu savlaicīgu piegādi. Kopumā apstiprinājās fakts, ka ne tikai ārvalstu katalogu klienti iespieddarbus importē no citām valstīm, galvenokārt no Vācijas; arī Vācijas klienti ārvalstu iespiedējus uzskata par labu alternatīvu. Par katalogu ģeogrāfisko attiecīgo tirgu var uzskatīt Vāciju un tās kaimiņvalstis (Francija, Beļģija, Nīderlande, Luksemburga, Šveice, Austrija, Čehija, Polija, Dānija), kā arī Itāliju un Slovākiju, iekļaujot tādus šajās valstīs esošos lielos iespiedējus kā Quebecor, RotoSmeets, Mondadori, Ilte, Rotocalcografica un Ringier. |
| --- | --- |

(14)

Tirgus izpēte attiecībā uz katalogiem ļāva secināt, ka iespieddarbu pasūtījumi regulāri tiek sadalīti starp vairākiem iespiedējiem, lai garantētu pasūtījumus un pieprasīto lielo apjomu savlaicīgu piegādi. Kopumā apstiprinājās fakts, ka ne tikai ārvalstu katalogu klienti iespieddarbus importē no citām valstīm, galvenokārt no Vācijas; arī Vācijas klienti ārvalstu iespiedējus uzskata par labu alternatīvu. Par katalogu ģeogrāfisko attiecīgo tirgu var uzskatīt Vāciju un tās kaimiņvalstis (Francija, Beļģija, Nīderlande, Luksemburga, Šveice, Austrija, Čehija, Polija, Dānija), kā arī Itāliju un Slovākiju, iekļaujot tādus šajās valstīs esošos lielos iespiedējus kā Quebecor, RotoSmeets, Mondadori, Ilte, Rotocalcografica un Ringier.

| (15) | Lielākā daļa Vācijas klientiem domāto reklāmizdevumu acīmredzami tiek iespiesti Vācijā. Tomēr, neraugoties uz to, ka reklāmizdevumu iespiešanā importa koeficients ir zemāks nekā katalogu iespiešanā, Vācijas klienti bez grūtībām var pievērsties uzticamiem ārvalstu iespiedējiem. Reklāmizdevumu iespiešana, salīdzinot ar žurnālu iespiešanas tirgu, nerada nekādas īpašas grūtības, kā, piemēram, īpaša pēcapstrāde vai īpaši izplatīšanas noteikumi. Turklāt reklāmizdevumi parasti nav jāizplata tik savlaicīgi kā žurnāli. Tā kā lielākā daļa katalogu izdevēju izdod arī reklāmizdevumus, tiem būtu vieglāk jau esošos sakarus ar ārvalstu iespiedējiem izmantot arī saviem reklāmizdevumu pasūtījumiem. Tādēļ par reklāmizdevumu iespiešanas tirgu, izmantojot rotācijas dobspieduma tehniku, tāpat kā katalogiem, ģeogrāfiski var uzskatīt Vāciju, tās kaimiņvalstis, kā arī Itāliju un Slovākiju.
  Attiecībā uz pārējām EEZ valstīm jautājums par katalogu un/vai reklāmizdevumu iespiešanas ģeogrāfisko tirgu var palikt neatbildēts, jo pat saskaņā ar šaurāko tirgus definīciju (valsts iekšējais tirgus) šaubas par konkurenci nerodas. |
| --- | --- |

(15)

Lielākā daļa Vācijas klientiem domāto reklāmizdevumu acīmredzami tiek iespiesti Vācijā. Tomēr, neraugoties uz to, ka reklāmizdevumu iespiešanā importa koeficients ir zemāks nekā katalogu iespiešanā, Vācijas klienti bez grūtībām var pievērsties uzticamiem ārvalstu iespiedējiem. Reklāmizdevumu iespiešana, salīdzinot ar žurnālu iespiešanas tirgu, nerada nekādas īpašas grūtības, kā, piemēram, īpaša pēcapstrāde vai īpaši izplatīšanas noteikumi. Turklāt reklāmizdevumi parasti nav jāizplata tik savlaicīgi kā žurnāli. Tā kā lielākā daļa katalogu izdevēju izdod arī reklāmizdevumus, tiem būtu vieglāk jau esošos sakarus ar ārvalstu iespiedējiem izmantot arī saviem reklāmizdevumu pasūtījumiem. Tādēļ par reklāmizdevumu iespiešanas tirgu, izmantojot rotācijas dobspieduma tehniku, tāpat kā katalogiem, ģeogrāfiski var uzskatīt Vāciju, tās kaimiņvalstis, kā arī Itāliju un Slovākiju.

Attiecībā uz pārējām EEZ valstīm jautājums par katalogu un/vai reklāmizdevumu iespiešanas ģeogrāfisko tirgu var palikt neatbildēts, jo pat saskaņā ar šaurāko tirgus definīciju (valsts iekšējais tirgus) šaubas par konkurenci nerodas.

II.   NOVĒRTĒJUMS

| (16) | Plānotais kopuzņēmums darbosies žurnālu, katalogu un reklāmizdevumu rotācijas dobspiedumu tirgū vairākās EEZ valstīs. Ierosinātās koncentrācijas nopietnākās sekas, ņemot vērā to, ka kopuzņēmumā iesaistītas piecas Vācijā atrodošās tipogrāfijas, būs vērojamas Vācijā. |
| --- | --- |

(16)

Plānotais kopuzņēmums darbosies žurnālu, katalogu un reklāmizdevumu rotācijas dobspiedumu tirgū vairākās EEZ valstīs. Ierosinātās koncentrācijas nopietnākās sekas, ņemot vērā to, ka kopuzņēmumā iesaistītas piecas Vācijā atrodošās tipogrāfijas, būs vērojamas Vācijā.

1.   Katalogu un reklāmizdevumu rotācijas dobspiedumu tirgus

| (17) | Komisija secināja, ka, balstoties uz pušu aprēķiniem, ņemot vērā 2003. gada apjomus, NewCo tirgus daļa Vācijā, tās kaimiņvalstīs, kā arī Itālijā un Slovākijā kopumā katalogu un reklāmizdevumu rotācijas dobspiedumu tirgū būs [20-25] % (4). Balstoties uz pieņēmumu, ka katalogu un reklāmizdevumu iespiešana veido atsevišķus tirgus, plānotajam kopuzņēmumam būtu [15-20] % (4) tirgus daļa katalogu iespiešanas tirgū un [20-25] % (4) reklāmizdevumu iespiešanas tirgū. Tā kā Bertelsmann darbība rotācijas dobspieduma tirgū paliks ārpus kopuzņēmuma, katrai no šīm tirgus daļām pievienojami papildu [0-5] % (4). Atsevišķajos tirgos, kā arī apvienotajā katalogu un reklāmizdevumu tirgū tam cieši sekotu Schlott un Quebecor ar tirgus daļām starp [10-15] % (4) un [10-15] % (4) un TSB ar aptuveni [10-15] % (4). Šādā vidē šaubas par konkurenci nerodas ne attiecībā uz apvienotu, ne arī uz nodalītiem katalogu un reklāmizdevumu iespiešanas tirgiem. Turklāt visos citos iespējamajos ģeogrāfiskajos tirgos EEZ teritorijā kopuzņēmuma tirgus daļas nedod iemeslu nekādām šaubām par konkurenci (5). |
| --- | --- |

(17)

Komisija secināja, ka, balstoties uz pušu aprēķiniem, ņemot vērā 2003. gada apjomus, NewCo tirgus daļa Vācijā, tās kaimiņvalstīs, kā arī Itālijā un Slovākijā kopumā katalogu un reklāmizdevumu rotācijas dobspiedumu tirgū būs [20-25] % (4). Balstoties uz pieņēmumu, ka katalogu un reklāmizdevumu iespiešana veido atsevišķus tirgus, plānotajam kopuzņēmumam būtu [15-20] % (4) tirgus daļa katalogu iespiešanas tirgū un [20-25] % (4) reklāmizdevumu iespiešanas tirgū. Tā kā Bertelsmann darbība rotācijas dobspieduma tirgū paliks ārpus kopuzņēmuma, katrai no šīm tirgus daļām pievienojami papildu [0-5] % (4). Atsevišķajos tirgos, kā arī apvienotajā katalogu un reklāmizdevumu tirgū tam cieši sekotu Schlott un Quebecor ar tirgus daļām starp [10-15] % (4) un [10-15] % (4) un TSB ar aptuveni [10-15] % (4). Šādā vidē šaubas par konkurenci nerodas ne attiecībā uz apvienotu, ne arī uz nodalītiem katalogu un reklāmizdevumu iespiešanas tirgiem. Turklāt visos citos iespējamajos ģeogrāfiskajos tirgos EEZ teritorijā kopuzņēmuma tirgus daļas nedod iemeslu nekādām šaubām par konkurenci (5).

2.   Žurnālu rotācijas dobspiedumu tirgus

| (18) | Kopuzņēmuma tirgus daļa Vācijas žurnālu rotācijas dobspiedumu tirgū būs aptuveni [0-50] % (4). Nākamie tirgus dalībnieki ir TSB un Schlott, no kuriem katram tirgus daļa būs aptuveni [20-25] % (4) un Burda ar [0-5] % (4). Importa tirgus daļa ir [0-5] % (4), no kuriem ļoti lielu daļu aizņem Burda tipogrāfijas Vieux-Thann Francijā un Bratislavā Slovākijā. Papildus tam tikai viens Vācijas žurnāls tiek iespiests ārvalstīs – iespieddarbus veic Nīderlandes iespiedējs RotoSmeets. Citos attiecīgajos valstu iekšzemes tirgos EEZ teritorijā kopuzņēmuma tirgus daļas nedod iemeslu nekādām šaubām par konkurenci. Tādēļ Komisija pētīja tikai Vācijas tirgu. |
| --- | --- |

(18)

Kopuzņēmuma tirgus daļa Vācijas žurnālu rotācijas dobspiedumu tirgū būs aptuveni [0-50] % (4). Nākamie tirgus dalībnieki ir TSB un Schlott, no kuriem katram tirgus daļa būs aptuveni [20-25] % (4) un Burda ar [0-5] % (4). Importa tirgus daļa ir [0-5] % (4), no kuriem ļoti lielu daļu aizņem Burda tipogrāfijas Vieux-Thann Francijā un Bratislavā Slovākijā. Papildus tam tikai viens Vācijas žurnāls tiek iespiests ārvalstīs – iespieddarbus veic Nīderlandes iespiedējs RotoSmeets. Citos attiecīgajos valstu iekšzemes tirgos EEZ teritorijā kopuzņēmuma tirgus daļas nedod iemeslu nekādām šaubām par konkurenci. Tādēļ Komisija pētīja tikai Vācijas tirgu.

| (19) | Žurnālu rotācijas dobspiedumu tirgū Vācijā klientiem (izdevējiem) varētu tikt nodarīts kaitējums, ja NewCo būtu spējīgs pacelt cenas un klienti nevarētu pretoties šādam cenu pieaugumam, izvēloties citus iespiedējus viņu nepietiekamās brīvās jaudas dēļ. Darba apjoms, ko puses nodod tirgū, bija [150-200 kt] (4) (2003. gadā Bertelsmann [100-150 kt] (4), Springer [45-50 kt] (4)) un papildu [10-15 kt] (4) no šī darba apjoma sakarā ar izdevniecību iegādi iegūst iekšēju raksturu. Ņemot to vērā, darba apjoms, ko puses nodod produkta tirgū, kopā sasniedz [100-150 kt] (4). |
| --- | --- |

(19)

Žurnālu rotācijas dobspiedumu tirgū Vācijā klientiem (izdevējiem) varētu tikt nodarīts kaitējums, ja NewCo būtu spējīgs pacelt cenas un klienti nevarētu pretoties šādam cenu pieaugumam, izvēloties citus iespiedējus viņu nepietiekamās brīvās jaudas dēļ. Darba apjoms, ko puses nodod tirgū, bija [150-200 kt] (4) (2003. gadā Bertelsmann [100-150 kt] (4), Springer [45-50 kt] (4)) un papildu [10-15 kt] (4) no šī darba apjoma sakarā ar izdevniecību iegādi iegūst iekšēju raksturu. Ņemot to vērā, darba apjoms, ko puses nodod produkta tirgū, kopā sasniedz [100-150 kt] (4).

| (20) | Komisija analizēja, vai: 1) konkurentiem patlaban ir pietiekami daudz neizmantotas jaudas, lai aizvietotu būtisku šo apjomu daļu; 2) konkurenti šo jaudu varētu piedāvāt, novirzot to žurnālu iespiešanai; 3) plānotā jaudas palielināšana radīs pieejamu papildu jaudu; un 4) vai potenciālie konkurenti varētu dot ieguldījumu, radot papildu jaudu žurnālu iespiešanai, ja celtos cenas. |
| --- | --- |

(20)

Komisija analizēja, vai: 1) konkurentiem patlaban ir pietiekami daudz neizmantotas jaudas, lai aizvietotu būtisku šo apjomu daļu; 2) konkurenti šo jaudu varētu piedāvāt, novirzot to žurnālu iespiešanai; 3) plānotā jaudas palielināšana radīs pieejamu papildu jaudu; un 4) vai potenciālie konkurenti varētu dot ieguldījumu, radot papildu jaudu žurnālu iespiešanai, ja celtos cenas.

| (21) | Patreizējā neizmantotā jauda. Pēdējos gados šajā nozarē jaudas izmantošanas koeficients bija augsts. Balstoties uz piesardzīgāko pieeju un pieņemot, ka jauda tiek izmantota par maksimāliem 95 %, izmantojot par 2003. gadu iesniegtos skaitļus, var diezgan droši pieņemt, ka neizmantotā jauda žurnālu iespiešanā Vācijas konkurentiem varētu būt 17 kt. |
| --- | --- |

(21)

Patreizējā neizmantotā jauda. Pēdējos gados šajā nozarē jaudas izmantošanas koeficients bija augsts. Balstoties uz piesardzīgāko pieeju un pieņemot, ka jauda tiek izmantota par maksimāliem 95 %, izmantojot par 2003. gadu iesniegtos skaitļus, var diezgan droši pieņemt, ka neizmantotā jauda žurnālu iespiešanā Vācijas konkurentiem varētu būt 17 kt.

| (22) | Jaudas novirzīšana. Rotācijas dobspieduma iespiedēji savu jaudu no katalogu un reklāmizdevumu iespiešanas var novirzīt uz žurnālu iespiešanu tikai ierobežotā apjomā. Tas saistīts, jo īpaši, ar atšķirībām šo dažādo produktu periodiskumā, iespiešanai nepieciešamajā laikā un apjomā. Žurnāli tiek iespiesti periodiski (ik nedēļas, divreiz mēnesī, vienreiz mēnesī). Sakarā ar šādu iespieddarbu pasūtījumu ilglaicīgumu un regularitāti, tie ir tipogrāfiju “pamatdarbs”, kas iespiedmašīnas noslogo visu gadu. Savukārt, katalogi, ko pasūta uzņēmumi, kas nodarbojas ar tirdzniecību pa pastu, ceļojumu rīkotāji u.tml., tiek izlaisti divreiz gadā ļoti lielos apjomos (gan attiecībā uz eksemplāru, gan lapu skaitu), un tiem ir garāki iespiešanas termiņi (līdz vairākām nedēļām). Tos parasti iespiež maijā/jūnijā un oktobrī–decembrī, kā rezultātā šajā periodā iespiedmašīnām ir maksimālais noslogojums. Trešā iespiedproduktu kategorija – reklāmizdevumi – tiek izmantota, lai aizpildītu iespiešanas jaudu starp katalogu iespiešanas sezonām un nedēļas dienās, kad jāiespiež mazāk žurnālu. Sakarā ar šīm sezonālajām īpatnībām lielākā daļa uzņēmumu, kas veic iespieddarbus, norādīja, ka nav iespējama neierobežota pāreja no katalogu/reklāmizdevumu iespiešanas uz žurnālu iespiešanu. |
| --- | --- |

(22)

Jaudas novirzīšana. Rotācijas dobspieduma iespiedēji savu jaudu no katalogu un reklāmizdevumu iespiešanas var novirzīt uz žurnālu iespiešanu tikai ierobežotā apjomā. Tas saistīts, jo īpaši, ar atšķirībām šo dažādo produktu periodiskumā, iespiešanai nepieciešamajā laikā un apjomā. Žurnāli tiek iespiesti periodiski (ik nedēļas, divreiz mēnesī, vienreiz mēnesī). Sakarā ar šādu iespieddarbu pasūtījumu ilglaicīgumu un regularitāti, tie ir tipogrāfiju “pamatdarbs”, kas iespiedmašīnas noslogo visu gadu. Savukārt, katalogi, ko pasūta uzņēmumi, kas nodarbojas ar tirdzniecību pa pastu, ceļojumu rīkotāji u.tml., tiek izlaisti divreiz gadā ļoti lielos apjomos (gan attiecībā uz eksemplāru, gan lapu skaitu), un tiem ir garāki iespiešanas termiņi (līdz vairākām nedēļām). Tos parasti iespiež maijā/jūnijā un oktobrī–decembrī, kā rezultātā šajā periodā iespiedmašīnām ir maksimālais noslogojums. Trešā iespiedproduktu kategorija – reklāmizdevumi – tiek izmantota, lai aizpildītu iespiešanas jaudu starp katalogu iespiešanas sezonām un nedēļas dienās, kad jāiespiež mazāk žurnālu. Sakarā ar šīm sezonālajām īpatnībām lielākā daļa uzņēmumu, kas veic iespieddarbus, norādīja, ka nav iespējama neierobežota pāreja no katalogu/reklāmizdevumu iespiešanas uz žurnālu iespiešanu.

| (23) | Tādējādi konkurenti, kas atsaucās uz Komisijas tirgus izpēti, par iespējamo jaudas daļu, ko tie varētu novirzīt no reklāmizdevumu un katalogu iespiešanas uz žurnālu iespiešanu, norādīja [15–20] % (4) no to kopējās jaudas. Viens Vācijas iespiedējs neiesniedza nekādus datus; ņemot vērā piesardzīgāko pieeju un pārējos tirgus izpētes gaitā iegūto informāciju, Komisija pieņēma, ka šis iespiedējs, kuram patlaban ir salīdzinoši maza tirgus daļa žurnālu iespiešanā, tai varētu veltīt vēl [10–15] % (4) no savas jaudas. Balstoties uz to, šie trīs Vācijas iespiedēji kopā žurnālu iespiešanai varētu izbrīvēt jaudu 130 kt apmērā, kas būtu ļoti liela daļa no kopējas jaudas, ko puses izmanto trešo personu žurnālu iespiešanai ([150–200 kt] (4) 2003. gadā). Žurnālu iespiešana parasti ir ienesīgāka nekā reklāmizdevumu iespiešana un reklāmizdevumu un katalogu iespiešana. Konkurentiem tādēļ būtu ne tikai iespēja, bet arī stimuls savu jaudu novirzīt uz žurnālu iespiešanu. |
| --- | --- |

(23)

Tādējādi konkurenti, kas atsaucās uz Komisijas tirgus izpēti, par iespējamo jaudas daļu, ko tie varētu novirzīt no reklāmizdevumu un katalogu iespiešanas uz žurnālu iespiešanu, norādīja [15–20] % (4) no to kopējās jaudas. Viens Vācijas iespiedējs neiesniedza nekādus datus; ņemot vērā piesardzīgāko pieeju un pārējos tirgus izpētes gaitā iegūto informāciju, Komisija pieņēma, ka šis iespiedējs, kuram patlaban ir salīdzinoši maza tirgus daļa žurnālu iespiešanā, tai varētu veltīt vēl [10–15] % (4) no savas jaudas. Balstoties uz to, šie trīs Vācijas iespiedēji kopā žurnālu iespiešanai varētu izbrīvēt jaudu 130 kt apmērā, kas būtu ļoti liela daļa no kopējas jaudas, ko puses izmanto trešo personu žurnālu iespiešanai ([150–200 kt] (4) 2003. gadā). Žurnālu iespiešana parasti ir ienesīgāka nekā reklāmizdevumu iespiešana un reklāmizdevumu un katalogu iespiešana. Konkurentiem tādēļ būtu ne tikai iespēja, bet arī stimuls savu jaudu novirzīt uz žurnālu iespiešanu.

| (24) | Plānotā jaudas palielināšana. Pušu trīs lielākie konkurenti Vācijā – Schlott, TSB un Burda – tuvāko divu līdz triju gadu laikā plāno palielināt savu neto jaudu par vismaz 50 kt. Turklāt tās vismaz uz laiku savu jaudu var papildus palielināt, apturot plānoto vecāko, bet vēl darbspējīgo iespiedmašīnu pakāpenisko demontāžu. |
| --- | --- |

(24)

Plānotā jaudas palielināšana. Pušu trīs lielākie konkurenti Vācijā – Schlott, TSB un Burda – tuvāko divu līdz triju gadu laikā plāno palielināt savu neto jaudu par vismaz 50 kt. Turklāt tās vismaz uz laiku savu jaudu var papildus palielināt, apturot plānoto vecāko, bet vēl darbspējīgo iespiedmašīnu pakāpenisko demontāžu.

| (25) | Potenciālā konkurence. Cenu paaugstināšanās iespējamību Vācijas žurnālu iespiešanas tirgū bez tam ierobežo vairāku uzticamu potenciālu konkurentu klatbūtne, kā, piemēram, RotoSmeets (Nīderlande), Quebecor (Francija), Mondadori (Itālija), mazākā mērā Ringier (Šveice), kuru tipogrāfijas atrodas pietiekami tuvu Vācijas robežai. Tādējādi šie iespiedēji varētu izpildīt žurnālu iespiešanai īpašās termiņu prasības, vismaz izmantojot tipogrāfijas, kas atrodas vistuvāk Vācijas robežai. Ņemot vērā atšķirības izplatīšanas sistēmā un pēcapstrādes metodēs, ārvalstu iespiedējiem būtu nedaudz jāpielāgojas un cieši jāsadarbojas ar Vācijas klientiem. Roto Smeets, kas patlaban ir vienīgais ārvalstu iespiedējs, kas iespiež Vācijas žurnālus, demonstrē, ka šāda pielāgošanās ir iespējama. RotoSmeets, Quebecor un Mondadori patlaban ir vismaz 32 kt brīvas jaudas, ko tie uzreiz varētu izmantot Vācijas žurnālu iespiešanai. Papildu jauda būtu pieejama drīz pēc plānotās jaudas palielināšanas un pēc izmaiņām produkcijas struktūrā. |
| --- | --- |

(25)

Potenciālā konkurence. Cenu paaugstināšanās iespējamību Vācijas žurnālu iespiešanas tirgū bez tam ierobežo vairāku uzticamu potenciālu konkurentu klatbūtne, kā, piemēram, RotoSmeets (Nīderlande), Quebecor (Francija), Mondadori (Itālija), mazākā mērā Ringier (Šveice), kuru tipogrāfijas atrodas pietiekami tuvu Vācijas robežai. Tādējādi šie iespiedēji varētu izpildīt žurnālu iespiešanai īpašās termiņu prasības, vismaz izmantojot tipogrāfijas, kas atrodas vistuvāk Vācijas robežai. Ņemot vērā atšķirības izplatīšanas sistēmā un pēcapstrādes metodēs, ārvalstu iespiedējiem būtu nedaudz jāpielāgojas un cieši jāsadarbojas ar Vācijas klientiem. Roto Smeets, kas patlaban ir vienīgais ārvalstu iespiedējs, kas iespiež Vācijas žurnālus, demonstrē, ka šāda pielāgošanās ir iespējama. RotoSmeets, Quebecor un Mondadori patlaban ir vismaz 32 kt brīvas jaudas, ko tie uzreiz varētu izmantot Vācijas žurnālu iespiešanai. Papildu jauda būtu pieejama drīz pēc plānotās jaudas palielināšanas un pēc izmaiņām produkcijas struktūrā.

| (26) | Cits konkurences apdraudējums papildus jaudas apsvērumiem teorētiski varētu izrietēt no fakta, ka koncentrācijas rezultātā tiek likvidēts konkurents. Koncentrācijas rezultātā Springer no tirgus kā neatkarīgs konkurents tiks izslēgts. Tomēr, aplūkojot vienīgi Vācijas rotācijas dobspieduma iespiedējus, klienti joprojām var griezties pie trijiem citiem lieliem iespiedējiem Schlott, TSB un Burda, kuriem ir liela nominālā jauda. Turklāt, kā jau minēts iepriekš, tirgū var ienākt arī citi uzticami potenciālie konkurenti. |
| --- | --- |

(26)

Cits konkurences apdraudējums papildus jaudas apsvērumiem teorētiski varētu izrietēt no fakta, ka koncentrācijas rezultātā tiek likvidēts konkurents. Koncentrācijas rezultātā Springer no tirgus kā neatkarīgs konkurents tiks izslēgts. Tomēr, aplūkojot vienīgi Vācijas rotācijas dobspieduma iespiedējus, klienti joprojām var griezties pie trijiem citiem lieliem iespiedējiem Schlott, TSB un Burda, kuriem ir liela nominālā jauda. Turklāt, kā jau minēts iepriekš, tirgū var ienākt arī citi uzticami potenciālie konkurenti.

| (27) | Ja potenciāli pieaugtu Vācijas žurnālu iespiešanas cenas, balstoties uz minētajiem aprēķiniem, trīs svarīgākie Vācijas konkurenti, t.i. Schlott, TSB un Burda, žurnālu iespiešanai varētu piedāvāt apmēram 197 kt papildu jaudu (17 kt neizmantotā jauda, 130 kt izmaiņas produkcijas struktūrā, 50 kt neto jaudas palielinājums), zinot, ka pušu produkta tirgus apjoms ir [100–150 kt] (4). Turklāt, RotoSmeets, Quebecor un Mondadorivar uzskatīt par uzticamiem potenciāliem konkurentiem, pie kuriem Vācijas žurnālu klienti varētu griezties, ja jaunais uzņēmums paceltu cenas. |
| --- | --- |

(27)

Ja potenciāli pieaugtu Vācijas žurnālu iespiešanas cenas, balstoties uz minētajiem aprēķiniem, trīs svarīgākie Vācijas konkurenti, t.i. Schlott, TSB un Burda, žurnālu iespiešanai varētu piedāvāt apmēram 197 kt papildu jaudu (17 kt neizmantotā jauda, 130 kt izmaiņas produkcijas struktūrā, 50 kt neto jaudas palielinājums), zinot, ka pušu produkta tirgus apjoms ir [100–150 kt] (4). Turklāt, RotoSmeets, Quebecor un Mondadorivar uzskatīt par uzticamiem potenciāliem konkurentiem, pie kuriem Vācijas žurnālu klienti varētu griezties, ja jaunais uzņēmums paceltu cenas.

3.   Žurnālu izdošanas tirgus saskaņošana

| (28) | Komisija saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 4. punktu novērtēja arī, vai kopuzņēmuma izveidošanas rezultātā varētu tikt saskaņota Bertelsmann (ieskaitot G+J) un Springer konkurences uzvedība vertikāli sekojošajā žurnālu izdevējdarbības tirgū. Ņemot vērā to, ka, salīdzinot ar žurnāla kopējām izmaksām, iespiešanas izmaksas ir salīdzinoši zemas un to, ka pušu komercdarbībā žurnālu izdošanai ir krietni lielāka nozīme nekā rotācijas dobspiedumu darbībai, Komisija secināja, ka nav sagaidāma žurnālu izdošanas darbību saskaņošana. |
| --- | --- |

(28)

Komisija saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 4. punktu novērtēja arī, vai kopuzņēmuma izveidošanas rezultātā varētu tikt saskaņota Bertelsmann (ieskaitot G+J) un Springer konkurences uzvedība vertikāli sekojošajā žurnālu izdevējdarbības tirgū. Ņemot vērā to, ka, salīdzinot ar žurnāla kopējām izmaksām, iespiešanas izmaksas ir salīdzinoši zemas un to, ka pušu komercdarbībā žurnālu izdošanai ir krietni lielāka nozīme nekā rotācijas dobspiedumu darbībai, Komisija secināja, ka nav sagaidāma žurnālu izdošanas darbību saskaņošana.

III.   SECINĀJUMS

| (29) | Ņemot vērā minētos iemeslus, Komisija secināja, ka ierosinātā koncentrācija būtiski nekavē efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā dominējošā stāvokļa radīšanas vai stiprināšanas rezultātā un ka tā neierobežo konkurenci Apvienošanās regulas 2. panta 4. punkta un Līguma 81. panta nozīmē. Koncentrācija tādēļ tiek atzīta par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 1. punktu un ar EEZ līgumu saskaņā ar tā 57. pantu. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā minētos iemeslus, Komisija secināja, ka ierosinātā koncentrācija būtiski nekavē efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā dominējošā stāvokļa radīšanas vai stiprināšanas rezultātā un ka tā neierobežo konkurenci Apvienošanās regulas 2. panta 4. punkta un Līguma 81. panta nozīmē. Koncentrācija tādēļ tiek atzīta par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 1. punktu un ar EEZ līgumu saskaņā ar tā 57. pantu.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 52, 2.3.2006., 2. lpp.

(3)  OV C 52, 2.3.2006., 3. lpp.

(4)  Lai nodrošinātu, ka atklātībai netiek nodota konfidenciāla informācija, dažas šī teksta daļas ir koriģētas; šīs teksta daļas ierakstītas kvadrātiekavās un atzīmētas ar zvaigznīti.

(5)  Pat hipotētiskā Vācijas iekšzemes tirgū kopuzņēmuma tirgus daļa katalogu vai/un reklāmizdevumu tirgū būtu starp 22 % un 35 %, kas joprojām ir mazāka nekā šo tirgu līderim Schlott.

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 2.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/21

---

PADOMES LĒMUMS 2006/172/KĀDP

(2006. gada 27. februāris),

ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/852/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kotdivuāru

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā 2004. gada 13. decembra Kopējo nostāju 2004/852/KĀDP (1), un jo īpaši tās 6. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2004. gada 13. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 2004/852/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kotdivuāru, lai īstenotu tādus pasākumus pret Kotdivuāru, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Rezolūcijā 1572 (2004), turpmāk – “ANO DPR 1572 (2004)”. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2004. gada 13. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 2004/852/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kotdivuāru, lai īstenotu tādus pasākumus pret Kotdivuāru, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Rezolūcijā 1572 (2004), turpmāk – “ANO DPR 1572 (2004)”.

| (2) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar ANO DPR 1572 (2004) 14. punktu, 2006. gada 7. februārī apstiprināja personu sarakstu, uz kurām attiecas pasākumi, kas noteikti ANO DPR 1572 (2004) 9. un 11. punktā un ko atjaunoja ar ANO DPR 1643 (2005) 1. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar ANO DPR 1572 (2004) 14. punktu, 2006. gada 7. februārī apstiprināja personu sarakstu, uz kurām attiecas pasākumi, kas noteikti ANO DPR 1572 (2004) 9. un 11. punktā un ko atjaunoja ar ANO DPR 1643 (2005) 1. punktu.

| (3) | Kopējās nostājas 2004/852/KĀDP pielikums būtu attiecīgi jāpapildina, |
| --- | --- |

(3)

Kopējās nostājas 2004/852/KĀDP pielikums būtu attiecīgi jāpapildina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā minēto personu sarakstu iekļauj Kopējās nostājas 2004/852/KĀDP pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2006. gada 27. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

U. PLASSNIK

---

(1)  OV L 368, 15.12.2004., 50. lpp. Kopējā nostājā jaunākie grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2006/30/KĀDP (OV L 19, 24.1.2006., 36. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

1. pantā minēto personu saraksts

| “1. | Uzvārds, vārds: BLÉ GOUDÉ, Charles

  Funkcijas: COJEP (“Jaunie patrioti”) vadītājs
  Dzimšanas datums: 1972. gada 1. janvāris
  Pases vai personas apliecības Nr.: PD. AE/088 DH 12
  Valstspiederība: Kotdivuāra |
| --- | --- |

“1.

Uzvārds, vārds: BLÉ GOUDÉ, Charles

Funkcijas: COJEP (“Jaunie patrioti”) vadītājs

Dzimšanas datums: 1972. gada 1. janvāris

Pases vai personas apliecības Nr.: PD. AE/088 DH 12

Valstspiederība: Kotdivuāra

| 2. | Uzvārds, vārds: DJUÉ, Eugène Ngoran Kouadio

  Dzimšanas datums: 1969. gada 20. decembris vai 1966. gada 1. janvāris
  Valstspiederība: Kotdivuāra |
| --- | --- |

2.

Uzvārds, vārds: DJUÉ, Eugène Ngoran Kouadio

Dzimšanas datums: 1969. gada 20. decembris vai 1966. gada 1. janvāris

Valstspiederība: Kotdivuāra

| 3. | Uzvārds, vārds: FOFIE, Martin Kouakou

  Funkcijas: Galvenais kaprālis, jauno bruņoto spēku komandants, Korhogo sektors
  Dzimšanas datums: 1968. gada 1. janvāris
  Valstspiederība: Kotdivuāra” |
| --- | --- |

3.

Uzvārds, vārds: FOFIE, Martin Kouakou

Funkcijas: Galvenais kaprālis, jauno bruņoto spēku komandants, Korhogo sektors

Dzimšanas datums: 1968. gada 1. janvāris

Valstspiederība: Kotdivuāra”

---