# Euroopa Liidu L 332/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 332 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik14. detsember 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 332

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik14. detsember 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2017/2115, 27. juuli 2017, Belgia rakendatud abikava SA.38393 (2016/C, ex 2015/E) kohta – Belgia sadamate maksustamine
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5174 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2017/2116, 27. juuli 2017, Prantsusmaa rakendatud abikava SA.38398 (2016/C, ex 2015/E) kohta – Prantsusmaa sadamate maksustamine
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5176 all)

   (
  1
  ) | 24 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2017/2115, 27. juuli 2017, Belgia rakendatud abikava SA.38393 (2016/C, ex 2015/E) kohta – Belgia sadamate maksustamine
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5174 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5174 all)

1

1

*

Komisjoni otsus (EL) 2017/2116, 27. juuli 2017, Prantsusmaa rakendatud abikava SA.38398 (2016/C, ex 2015/E) kohta – Prantsusmaa sadamate maksustamine
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5176 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5176 all)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/2115,

27. juuli 2017,

Belgia rakendatud abikava SA.38393 (2016/C, ex 2015/E) kohta – Belgia sadamate maksustamine

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5174 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   KÜSIMUSTIK SADAMATE TOIMIMISE JA MAKSUSTAMISE KOHTA NING KOOSTÖÖMENETLUS

KÜSIMUSTIK SADAMATE TOIMIMISE JA MAKSUSTAMISE KOHTA NING KOOSTÖÖMENETLUS

| (1) | 3. juulil 2013 saatis komisjon kõikidele liikmesriikidele nende sadamate maksustamist hõlmava küsimustiku, et saada ülevaade selle valdkonna kohta ja selgitada sadamate olukorda lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklis 107 sätestatud Euroopa Liidu riigiabi eeskirjadest. Belgia ametiasutused vastasid 30. septembri ja 9. oktoobri 2013. aasta kirjadega. 20. jaanuari 2014. aasta kirjaga palus komisjon esitada täiendavat teavet sadamate suhtes kohaldatavate maksueeskirjade kohta. Belgia ametiasutused vastasid 13. märtsi 2014. aasta kirjaga ja Brüsseli sadam edastas oma märkused 18. märtsil 2014. aastal saadud kirjaga. |
| --- | --- |

(1)

3. juulil 2013 saatis komisjon kõikidele liikmesriikidele nende sadamate maksustamist hõlmava küsimustiku, et saada ülevaade selle valdkonna kohta ja selgitada sadamate olukorda lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklis 107 sätestatud Euroopa Liidu riigiabi eeskirjadest. Belgia ametiasutused vastasid 30. septembri ja 9. oktoobri 2013. aasta kirjadega. 20. jaanuari 2014. aasta kirjaga palus komisjon esitada täiendavat teavet sadamate suhtes kohaldatavate maksueeskirjade kohta. Belgia ametiasutused vastasid 13. märtsi 2014. aasta kirjaga ja Brüsseli sadam edastas oma märkused 18. märtsil 2014. aastal saadud kirjaga.

| (2) | 9. juuli 2014. aasta kirjaga teatas komisjon Belgiale vastavalt nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (edaspidi „menetlusmäärus“) (2) artikli 21 sätetele oma esialgsest hinnangust, mille kohaselt teatud Belgia sadamate (edaspidi „Belgia sadamad“) suhtes kohaldatava tulumaksuvabastuse näol võib olla tegemist siseturuga kokkusobimatu riigiabiga ning seda abi tuleb käsitada abina kõnealuse määruse artikli 1 punkti b tähenduses. 23. septembril 2014 toimus kohtumine Belgia ametiasutustega. Vallooni piirkond ja Brüsseli sadam esitasid oma märkused 30. septembri 2014. aasta kirjadega ning Flaami piirkond esitas oma märkused 1. oktoobri 2014. aasta kirjaga. Komisjon teatas Belgiale 1. juuni 2015. aasta kirjaga, et ta on võtnud Belgia esitatud asjaolud teadmiseks ning on endiselt seisukohal, et teatavate sadamate suhtes kohaldatava tulumaksuvabastuse näol on tegemist siseturugakokkusobimatu abiga, kui kõnealused sadamad tegelevad majandustegevusega, ning määral, milles nad sellega tegelevad. Selle kirja suhtes esitati 3. augustil 2015 hagi, (3) mis jäeti Üldkohtu 9. märtsi 2016. aasta otsusega (4) vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

(2)

9. juuli 2014. aasta kirjaga teatas komisjon Belgiale vastavalt nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (edaspidi „menetlusmäärus“) (2) artikli 21 sätetele oma esialgsest hinnangust, mille kohaselt teatud Belgia sadamate (edaspidi „Belgia sadamad“) suhtes kohaldatava tulumaksuvabastuse näol võib olla tegemist siseturuga kokkusobimatu riigiabiga ning seda abi tuleb käsitada abina kõnealuse määruse artikli 1 punkti b tähenduses. 23. septembril 2014 toimus kohtumine Belgia ametiasutustega. Vallooni piirkond ja Brüsseli sadam esitasid oma märkused 30. septembri 2014. aasta kirjadega ning Flaami piirkond esitas oma märkused 1. oktoobri 2014. aasta kirjaga. Komisjon teatas Belgiale 1. juuni 2015. aasta kirjaga, et ta on võtnud Belgia esitatud asjaolud teadmiseks ning on endiselt seisukohal, et teatavate sadamate suhtes kohaldatava tulumaksuvabastuse näol on tegemist siseturugakokkusobimatu abiga, kui kõnealused sadamad tegelevad majandustegevusega, ning määral, milles nad sellega tegelevad. Selle kirja suhtes esitati 3. augustil 2015 hagi, (3) mis jäeti Üldkohtu 9. märtsi 2016. aasta otsusega (4) vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

2

3

4

1.2.   KOMISJONI ESITATUD ETTEPANEK SOBIVATE MEETMETE KOHTA JA BELGIA AMETIASUTUSTE VASTUS

KOMISJONI ESITATUD ETTEPANEK SOBIVATE MEETMETE KOHTA JA BELGIA AMETIASUTUSTE VASTUS

| (3) | 21. jaanuari 2016. aasta kirjaga esitas komisjon uuesti oma seisukoha, mille kohaselt sadamate suhtes kohaldatava tulumaksuvabastuse näol on tegemist aluslepinguga kokkusobimatu abikavaga, ning tegi Belgia ametiasutustele ettepaneku võtta ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 ja menetlusmääruse artikli 22 kohaselt sobivad meetmed ning tühistada Belgia sadamate suhtes kohaldatav tulumaksuvabastus sedavõrd, kui need sadamad tegelevad majandustegevusega. Belgia ametiasutustele tehti ettepanek muuta asjaomaseid õigusakte 10 kuu jooksul alates otsuse tegemise kuupäevast ning seda muudatust tuli kohaldada hiljemalt 2017. maksuaasta algusest majandustegevuse tulemusel saadava tulu suhtes. Belgia ametiasutustel paluti komisjonile kahe kuu jooksul alates otsuse kättesaamisest kirjalikult teatada, et Belgia nõustub menetlusmääruse artikli 23 lõike 1 sätete kohaselt tingimusteta ja ühemõtteliselt kõnealuste sobivate meetmete täieulatusliku võtmisega. Selle sobivate meetmete võtmise ettepaneku suhtes esitati 18. märtsil 2016 hagi, (5) mis jäeti Üldkohtu 27. oktoobri 2016. aasta otsusega (6) vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

(3)

21. jaanuari 2016. aasta kirjaga esitas komisjon uuesti oma seisukoha, mille kohaselt sadamate suhtes kohaldatava tulumaksuvabastuse näol on tegemist aluslepinguga kokkusobimatu abikavaga, ning tegi Belgia ametiasutustele ettepaneku võtta ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 1 ja menetlusmääruse artikli 22 kohaselt sobivad meetmed ning tühistada Belgia sadamate suhtes kohaldatav tulumaksuvabastus sedavõrd, kui need sadamad tegelevad majandustegevusega. Belgia ametiasutustele tehti ettepanek muuta asjaomaseid õigusakte 10 kuu jooksul alates otsuse tegemise kuupäevast ning seda muudatust tuli kohaldada hiljemalt 2017. maksuaasta algusest majandustegevuse tulemusel saadava tulu suhtes. Belgia ametiasutustel paluti komisjonile kahe kuu jooksul alates otsuse kättesaamisest kirjalikult teatada, et Belgia nõustub menetlusmääruse artikli 23 lõike 1 sätete kohaselt tingimusteta ja ühemõtteliselt kõnealuste sobivate meetmete täieulatusliku võtmisega. Selle sobivate meetmete võtmise ettepaneku suhtes esitati 18. märtsil 2016 hagi, (5) mis jäeti Üldkohtu 27. oktoobri 2016. aasta otsusega (6) vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

5

6

| (4) | 21. märtsi 2016. aasta kirjaga esitasid Belgia ametiasutused komisjonile oma märkused soovitatud sobivate meetmete kohta. |
| --- | --- |

(4)

21. märtsi 2016. aasta kirjaga esitasid Belgia ametiasutused komisjonile oma märkused soovitatud sobivate meetmete kohta.

1.3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMINE

AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMINE

| (5) | 8. juuli 2016. aasta kirjaga otsustas komisjon menetlusmääruse artikli 23 lõike 2 sätete kohaselt algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. |
| --- | --- |

(5)

8. juuli 2016. aasta kirjaga otsustas komisjon menetlusmääruse artikli 23 lõike 2 sätete kohaselt algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse.

| (6) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (7). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused. 24. augustil 2016 korraldati kohtumine nende Belgia sadamate esindajatega, kellele meetmed olid suunatud. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (7). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused. 24. augustil 2016 korraldati kohtumine nende Belgia sadamate esindajatega, kellele meetmed olid suunatud.

Euroopa Liidu Teatajas

7

| (7) | Belgia esitas oma märkused 9. septembri 2016. aasta kirjaga (föderaalne rahandusministeerium) ja 16. septembri 2016. aasta kirjaga (Vallooni piirkond ja Vallooni piirkonna sadamad). |
| --- | --- |

(7)

Belgia esitas oma märkused 9. septembri 2016. aasta kirjaga (föderaalne rahandusministeerium) ja 16. septembri 2016. aasta kirjaga (Vallooni piirkond ja Vallooni piirkonna sadamad).

| (8) | Komisjonile esitasid märkusi järgmised huvitatud isikud: Sea Invest, Antwerpeni, Genti ja Zeebrugge sadamate käitaja (14. september 2016), Rotterdami sadam, mis esindab viit Madalmaade riiklikku meresadamat (16. september 2016), Brüsseli sadam (16. september 2016), Flaami sadamakomisjon (Vlaamse Havencommissie) (19. september 2016) ja – pärast märkuste esitamise tähtaja möödumist – Antwerpeni ja Zeebrugge sadamad (4. oktoober 2016). |
| --- | --- |

(8)

Komisjonile esitasid märkusi järgmised huvitatud isikud: Sea Invest, Antwerpeni, Genti ja Zeebrugge sadamate käitaja (14. september 2016), Rotterdami sadam, mis esindab viit Madalmaade riiklikku meresadamat (16. september 2016), Brüsseli sadam (16. september 2016), Flaami sadamakomisjon (Vlaamse Havencommissie) (19. september 2016) ja – pärast märkuste esitamise tähtaja möödumist – Antwerpeni ja Zeebrugge sadamad (4. oktoober 2016).

| (9) | Komisjon edastas need märkused Belgiale, andes võimaluse neid kommenteerida. Komisjon sai Belgia kommentaarid 14. novembri 2016. aasta kirjaga. Belgia ametiasutused ja komisjon korraldasid 19. detsembril 2016 kohtumise, millega seoses edastati komisjonile täiendavat teavet. Belgia föderaalsed ja regionaalsed ametiasutused, kellest osa on meetmest abisaajad, ning komisjon korraldasid veel ühe kohtumise 10. jaanuaril 2017. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon edastas need märkused Belgiale, andes võimaluse neid kommenteerida. Komisjon sai Belgia kommentaarid 14. novembri 2016. aasta kirjaga. Belgia ametiasutused ja komisjon korraldasid 19. detsembril 2016 kohtumise, millega seoses edastati komisjonile täiendavat teavet. Belgia föderaalsed ja regionaalsed ametiasutused, kellest osa on meetmest abisaajad, ning komisjon korraldasid veel ühe kohtumise 10. jaanuaril 2017.

2.   MEETME KIRJELDUS JA TAUST

MEETME KIRJELDUS JA TAUST

2.1.   BELGIA SADAMATE OMANDIVORM JA HALDAMINE

BELGIA SADAMATE OMANDIVORM JA HALDAMINE

| (10) | Belgias kuulub sadamate all olev maa riikliku omandi hulka. 1990. aastatel anti Belgia peamiste sadamate käitamine üle detsentraliseeritud üksustele. Teatud sadamaid käitavad autonoomsed kohalikud sadamavaldajad (näiteks Genti, Ostende ja Antwerpeni sadamad), teatud sadamaid käitavad avalik-õiguslikud juriidilised isikud (näiteks Belgia kesk- ja lääneosa autonoomsed sadamad ning Liège'i, Charleroi ja Namuri sadamad) või avalik-õiguslik aktsiaselts, nagu see toimub Zeebrugge sadama puhul. |
| --- | --- |

(10)

Belgias kuulub sadamate all olev maa riikliku omandi hulka. 1990. aastatel anti Belgia peamiste sadamate käitamine üle detsentraliseeritud üksustele. Teatud sadamaid käitavad autonoomsed kohalikud sadamavaldajad (näiteks Genti, Ostende ja Antwerpeni sadamad), teatud sadamaid käitavad avalik-õiguslikud juriidilised isikud (näiteks Belgia kesk- ja lääneosa autonoomsed sadamad ning Liège'i, Charleroi ja Namuri sadamad) või avalik-õiguslik aktsiaselts, nagu see toimub Zeebrugge sadama puhul.

| (11) | Sadamaid käitavad riiklikud üksused, sadamavaldajad. |
| --- | --- |

(11)

Sadamaid käitavad riiklikud üksused, sadamavaldajad.

2.2.   SADAMATE SUHTES KOHALDATAVAD TULUMAKSUEESKIRJAD

SADAMATE SUHTES KOHALDATAVAD TULUMAKSUEESKIRJAD

| (12) | Vastavalt 1992. aastal (8) ühtlustatud tulumaksuseadustiku artikli 1 sätetele kohaldatakse residentidest äriühingute suhtes tulumaksu, mida nimetatakse äriühingu tulumaksuks (9). Residentidest juriidiliste isikute suhtes, kelle puhul ei ole tegemist äriühingutega, kohaldatakse tulumaksu, mida nimetatakse juriidiliste isikute tulumaksuks (10). Tulumaksuseadustiku artiklis 2 on „äriühing“ määratletud kui
  „mis tahes nõuetekohaselt registreeritud ühing, ettevõte, asutus või üksus, kes on juriidiline isik ja kelle tegevus või tehingud on suunatud tulu teenimisele“
  . |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt 1992. aastal (8) ühtlustatud tulumaksuseadustiku artikli 1 sätetele kohaldatakse residentidest äriühingute suhtes tulumaksu, mida nimetatakse äriühingu tulumaksuks (9). Residentidest juriidiliste isikute suhtes, kelle puhul ei ole tegemist äriühingutega, kohaldatakse tulumaksu, mida nimetatakse juriidiliste isikute tulumaksuks (10). Tulumaksuseadustiku artiklis 2 on „äriühing“ määratletud kui
  „mis tahes nõuetekohaselt registreeritud ühing, ettevõte, asutus või üksus, kes on juriidiline isik ja kelle tegevus või tehingud on suunatud tulu teenimisele“
  .

8

9

10

„mis tahes nõuetekohaselt registreeritud ühing, ettevõte, asutus või üksus, kes on juriidiline isik ja kelle tegevus või tehingud on suunatud tulu teenimisele“

| (13) | Tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 on sätestatud, et teatud Belgia sadamate suhtes ei kohaldata äriühingute tulumaksu (11). Tulumaksuseadustiku artikli 220 lõikes 2 on sätestatud, et juriidiliste isikute puhul, kelle suhtes ei kohaldata tulumaksuseadustiku artikli 180 kohaselt äriühingute tulumaksu, kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu (12). Juriidiliste isikute tulumaksuga ei maksustata tulu või kasumi kogusummat, vaid üksnes teatud tululiike. Tulumaksuseadustiku artikli 221 kohaselt maksustatakse juriidiliste isikute puhul, kelle suhtes kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu, üksnes nende Belgias asuv kinnisvara katastriväärtuse põhjal ning kapitali- ja vallasvaratulud (13). Lisaks sellele vastavad juriidiliste isikutega maksustatava tulu suhtes kohaldatavad maksumäärad tavaliselt kinnisvara- või vallasvaramaksu (14) tasemele, mis on üldiselt madalam äriühingute tulumaksu määrast (33,99 %). |
| --- | --- |

(13)

Tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 on sätestatud, et teatud Belgia sadamate suhtes ei kohaldata äriühingute tulumaksu (11). Tulumaksuseadustiku artikli 220 lõikes 2 on sätestatud, et juriidiliste isikute puhul, kelle suhtes ei kohaldata tulumaksuseadustiku artikli 180 kohaselt äriühingute tulumaksu, kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu (12). Juriidiliste isikute tulumaksuga ei maksustata tulu või kasumi kogusummat, vaid üksnes teatud tululiike. Tulumaksuseadustiku artikli 221 kohaselt maksustatakse juriidiliste isikute puhul, kelle suhtes kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu, üksnes nende Belgias asuv kinnisvara katastriväärtuse põhjal ning kapitali- ja vallasvaratulud (13). Lisaks sellele vastavad juriidiliste isikutega maksustatava tulu suhtes kohaldatavad maksumäärad tavaliselt kinnisvara- või vallasvaramaksu (14) tasemele, mis on üldiselt madalam äriühingute tulumaksu määrast (33,99 %).

11

12

13

14

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (14) | 8. juuli 2016. aasta kirjas leidis komisjon, et Belgia ametiasutused ei nõustunud komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta kirjaga tehtud ettepanekus toodud sobivate meetmete võtmise ajakavaga ning Belgia valitsus ei ole sõnaselgelt nõustunud põhimõttega, mille kohaselt sadamate suhtes tuleb kohaldada äriühingute tulumaksu, ega võtnud kohustust tühistada Belgia sadamate suhtes kohaldatav maksuvabastus. Komisjon järeldab selle põhjal, et Belgia ametiasutused ei ole tingimusteta, ühemõtteliselt ja täieulatuslikult nõustunud komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta ettepanekus soovitatud sobivate meetmete võtmisega. |
| --- | --- |

(14)

8. juuli 2016. aasta kirjas leidis komisjon, et Belgia ametiasutused ei nõustunud komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta kirjaga tehtud ettepanekus toodud sobivate meetmete võtmise ajakavaga ning Belgia valitsus ei ole sõnaselgelt nõustunud põhimõttega, mille kohaselt sadamate suhtes tuleb kohaldada äriühingute tulumaksu, ega võtnud kohustust tühistada Belgia sadamate suhtes kohaldatav maksuvabastus. Komisjon järeldab selle põhjal, et Belgia ametiasutused ei ole tingimusteta, ühemõtteliselt ja täieulatuslikult nõustunud komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta ettepanekus soovitatud sobivate meetmete võtmisega.

| (15) | Võttes arvesse, et komisjon oli endiselt seisukohal, et Belgia sadamate suhtes kohaldatava maksuvabastuse näol on juhul, kui kõnealused sadamad tegelevad majandustegevusega, tegemist olemasoleva abikavaga, ning võttes arvesse kahtlusi seoses sellise abikava kokkusobivusega siseturuga, otsustas komisjon menetlusmääruse artikli 23 lõike 2 kohaselt algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse, et komisjon oli endiselt seisukohal, et Belgia sadamate suhtes kohaldatava maksuvabastuse näol on juhul, kui kõnealused sadamad tegelevad majandustegevusega, tegemist olemasoleva abikavaga, ning võttes arvesse kahtlusi seoses sellise abikava kokkusobivusega siseturuga, otsustas komisjon menetlusmääruse artikli 23 lõike 2 kohaselt algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse.

4.   PÄRAST AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMIST SAADUD MÄRKUSED

PÄRAST AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMIST SAADUD MÄRKUSED

4.1.   ETTEVÕTJAD/MAJANDUSTEGEVUS

ETTEVÕTJAD/MAJANDUSTEGEVUS

| (16) | Belgia sadamad ja Belgia ametiasutused leiavad, et sadamate näol ei ole tegemist „ettevõtjatega“ ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna sadamate ülesanded, eeskätt avaliku ja erasektori administratiivhaldamine ei ole käsitatav majandustegevusena. Nad rõhutavad, et tegemist on üldist huvi pakkuvate ülesannete täitmisega, mis on sadamatele delegeerinud riigiasutused, kellel on õigus otsustada majandustegevusega mitteseotud üldhuviteenuste ulatuse üle. Nad märgivad, et sadamavaldajatel on nende ülesannete täitmiseks erivolitused, et nad tegutsevad ametiasutuste kontrolli all ning nende eesmärk ei ole kasumi teenimine, saadav kasum investeeritakse tagasi sadamataristusse ning teatud sadamate puhul makstakse kohalikule omavalitsusele, kes on sadama aktsionär. |
| --- | --- |

(16)

Belgia sadamad ja Belgia ametiasutused leiavad, et sadamate näol ei ole tegemist „ettevõtjatega“ ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna sadamate ülesanded, eeskätt avaliku ja erasektori administratiivhaldamine ei ole käsitatav majandustegevusena. Nad rõhutavad, et tegemist on üldist huvi pakkuvate ülesannete täitmisega, mis on sadamatele delegeerinud riigiasutused, kellel on õigus otsustada majandustegevusega mitteseotud üldhuviteenuste ulatuse üle. Nad märgivad, et sadamavaldajatel on nende ülesannete täitmiseks erivolitused, et nad tegutsevad ametiasutuste kontrolli all ning nende eesmärk ei ole kasumi teenimine, saadav kasum investeeritakse tagasi sadamataristusse ning teatud sadamate puhul makstakse kohalikule omavalitsusele, kes on sadama aktsionär.

| (17) | Antwerpeni ja Zeebrugge sadamad ning Belgia ametiasutused leiavad, et lennujaamadega seotud Euroopa Kohtu praktika (kohtuasi C-82/01, Aéroports de Paris) (15) ei ole sadamate suhtes kohaldatav nende taristute erinevuse tõttu. Eeskätt märgivad nad, et sadamate monopoolne seisund tuleneb avalik-õiguslike üksuste kasuks tehtud halduslikust detsentraliseerimismenetlusest, mille eesmärk ei olnud kasumi teenimine, samas kui lennujaamade käitamine usaldati majandustegevuse ainukontsessiooniga eraõiguslikele ettevõtjatele, millega kaasneb tegevusega seotud majandusrisk. Ühtlasi leiavad nad, et Euroopa Kohtu käsitletud vaidlus Aéroports de Paris kohtuasjas ei hõlmanud taristuteenuste osutamist ning seetõttu ei saa analoogiat Belgia sadamavaldajate sadamate kättesaadavaks tegemisega pidada asjakohaseks. |
| --- | --- |

(17)

Antwerpeni ja Zeebrugge sadamad ning Belgia ametiasutused leiavad, et lennujaamadega seotud Euroopa Kohtu praktika (kohtuasi C-82/01, Aéroports de Paris) (15) ei ole sadamate suhtes kohaldatav nende taristute erinevuse tõttu. Eeskätt märgivad nad, et sadamate monopoolne seisund tuleneb avalik-õiguslike üksuste kasuks tehtud halduslikust detsentraliseerimismenetlusest, mille eesmärk ei olnud kasumi teenimine, samas kui lennujaamade käitamine usaldati majandustegevuse ainukontsessiooniga eraõiguslikele ettevõtjatele, millega kaasneb tegevusega seotud majandusrisk. Ühtlasi leiavad nad, et Euroopa Kohtu käsitletud vaidlus Aéroports de Paris kohtuasjas ei hõlmanud taristuteenuste osutamist ning seetõttu ei saa analoogiat Belgia sadamavaldajate sadamate kättesaadavaks tegemisega pidada asjakohaseks.

15

Aéroports de Paris

| (18) | Suurem osa huvitatud isikutest ja Belgia ametiasutused ei nõustu komisjoni menetluse algatamise otsuses nimetatud tegevuse kvalifitseerimisega majandustegevuseks, eeskätt hõlmab see sadamataristu kättesaadavaks tegemist laevadele, territooriumi ja taristu rentimist ettevõtjatele, selgitades, et territooriumi rentimise, taristu kontsessioonide andmise ja sadamale juurdepääsu võimaldamise (sadamamaksud) hinnad on avalikud, mittediskrimineerivad, sadamavaldaja on need eelnevalt ühepoolselt kindlaks määranud ning neid ei mõjuta pakkumise ja nõudluse suhe. Seejuures toovad nad välja Belgia konstitutsioonikohtu 19. novembri 2015. aasta otsuse, (16) milles märgitakse, et sadamatasude näol on tegemist kolmandate isikute makstava
  „puhtakujulise hüvitisega“
  sadamavaldaja sekkumise eest. Samuti osutavad nad Flaami piirkonna 2. märtsi 1999. aasta sadamadekreedile meresadamate strateegia ja haldamise kohta (17) (edaspidi „2. märtsi 1999. aasta Flaami piirkonna sadamadekreet“), milles on sätestatud, et sadamamaksud peavad olema saadavate teenuste väärtusega võrreldes
  „mõistliku suurusega“
  . Lisaks sellele märgivad nad, et kontsessioonitasud on väiksemat lisaväärtust teenida võimaldavate territooriumide puhul proportsionaalselt madalamad ning põhinevad objektiivsetel parameetritel (mis on asjaomaste territooriumidega seotud) ja peegeldavad osutatud teenuse objektiivset väärtust. Vallooni piirkond ja Vallooni sadamad märgivad, et taristu kasutamise eest makstava tasu olemasolu anna tingimata tunnistust sellest, et sadamate tegevuse näol on tegemist majandustegevusega, sest asjaolu, et kõnealustest tasudest saadav tulu ei võimalda investeeritud kapitali tagasi teenida, näitab, et sadama tegevuse näol on tegemist üldhuviteenuse osutamisega. |
| --- | --- |

(18)

Suurem osa huvitatud isikutest ja Belgia ametiasutused ei nõustu komisjoni menetluse algatamise otsuses nimetatud tegevuse kvalifitseerimisega majandustegevuseks, eeskätt hõlmab see sadamataristu kättesaadavaks tegemist laevadele, territooriumi ja taristu rentimist ettevõtjatele, selgitades, et territooriumi rentimise, taristu kontsessioonide andmise ja sadamale juurdepääsu võimaldamise (sadamamaksud) hinnad on avalikud, mittediskrimineerivad, sadamavaldaja on need eelnevalt ühepoolselt kindlaks määranud ning neid ei mõjuta pakkumise ja nõudluse suhe. Seejuures toovad nad välja Belgia konstitutsioonikohtu 19. novembri 2015. aasta otsuse, (16) milles märgitakse, et sadamatasude näol on tegemist kolmandate isikute makstava
  „puhtakujulise hüvitisega“
  sadamavaldaja sekkumise eest. Samuti osutavad nad Flaami piirkonna 2. märtsi 1999. aasta sadamadekreedile meresadamate strateegia ja haldamise kohta (17) (edaspidi „2. märtsi 1999. aasta Flaami piirkonna sadamadekreet“), milles on sätestatud, et sadamamaksud peavad olema saadavate teenuste väärtusega võrreldes
  „mõistliku suurusega“
  . Lisaks sellele märgivad nad, et kontsessioonitasud on väiksemat lisaväärtust teenida võimaldavate territooriumide puhul proportsionaalselt madalamad ning põhinevad objektiivsetel parameetritel (mis on asjaomaste territooriumidega seotud) ja peegeldavad osutatud teenuse objektiivset väärtust. Vallooni piirkond ja Vallooni sadamad märgivad, et taristu kasutamise eest makstava tasu olemasolu anna tingimata tunnistust sellest, et sadamate tegevuse näol on tegemist majandustegevusega, sest asjaolu, et kõnealustest tasudest saadav tulu ei võimalda investeeritud kapitali tagasi teenida, näitab, et sadama tegevuse näol on tegemist üldhuviteenuse osutamisega.

16

„puhtakujulise hüvitisega“

17

„mõistliku suurusega“

| (19) | Nende väitel tegelevad sadamas majandustegevusega peamiselt kontsessionäärid, kes tagavad kaupade käitlemise (peale- ja mahalaadimise), kusjuures sadamavaldaja ei ole kontsessionääridest ja reederitest äriühingute vaheliste kommertslepingutega seotud. Seega ei käita sadamaid ärilisest seisukohast mitte sadamavaldajad, vaid äriühingud, kellele on antud taristuga seotud kontsessioonid, kusjuures kõnealused ettevõtjad paigaldavad ise kauba käitlemiseks vajaliku varustuse ja sisseseade (kraanad ja angaarid) |
| --- | --- |

(19)

Nende väitel tegelevad sadamas majandustegevusega peamiselt kontsessionäärid, kes tagavad kaupade käitlemise (peale- ja mahalaadimise), kusjuures sadamavaldaja ei ole kontsessionääridest ja reederitest äriühingute vaheliste kommertslepingutega seotud. Seega ei käita sadamaid ärilisest seisukohast mitte sadamavaldajad, vaid äriühingud, kellele on antud taristuga seotud kontsessioonid, kusjuures kõnealused ettevõtjad paigaldavad ise kauba käitlemiseks vajaliku varustuse ja sisseseade (kraanad ja angaarid)

| (20) | Ühtlasi lisavad nad, et sadamavaldajad peavad üha suuremas ulatuses rahastama mittemajanduslikku tegevust, mis kuulub piirkonna pädevusse või millel puudub seos sadama käitamisega (18). Nad nimetavad mitut komisjoni otsust ja Euroopa Kohtu otsuseid, milles on nende väitel sätestatud, et taristu kõigile võimalikele kasutajatele võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel kättesaadavaks tegemise ning kohaliku omavalitsuse territooriumi haldamise ning tööstus- ja kaubandustegevuse arendamise eesmärgil erasektori huvides kasutamise näol ei ole tegemist majandustegevusega. |
| --- | --- |

(20)

Ühtlasi lisavad nad, et sadamavaldajad peavad üha suuremas ulatuses rahastama mittemajanduslikku tegevust, mis kuulub piirkonna pädevusse või millel puudub seos sadama käitamisega (18). Nad nimetavad mitut komisjoni otsust ja Euroopa Kohtu otsuseid, milles on nende väitel sätestatud, et taristu kõigile võimalikele kasutajatele võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel kättesaadavaks tegemise ning kohaliku omavalitsuse territooriumi haldamise ning tööstus- ja kaubandustegevuse arendamise eesmärgil erasektori huvides kasutamise näol ei ole tegemist majandustegevusega.

18

| (21) | Samuti märgivad nad, et sadama sellise tegevuse näol, nagu tõsteteenused (kraanateenus) ja pukseerimine, on tegemist vaid kõrvaltegevusega. |
| --- | --- |

(21)

Samuti märgivad nad, et sadama sellise tegevuse näol, nagu tõsteteenused (kraanateenus) ja pukseerimine, on tegemist vaid kõrvaltegevusega.

4.2.   RIIGI RESSURSSIDE ABIL SAADUD MAJANDUSEELIS

RIIGI RESSURSSIDE ABIL SAADUD MAJANDUSEELIS

| (22) | Flaami piirkonna sadamakomisjon leiab, et kuivõrd sadamavaldajad peavad üha suuremas ulatuses rahastama majandustegevusega mitteseotud ja piirkonna pädevusalasse kuuluvat taristut, ei ole äriühingute tulumaksust vabastamise näol tegemist eelisega. |
| --- | --- |

(22)

Flaami piirkonna sadamakomisjon leiab, et kuivõrd sadamavaldajad peavad üha suuremas ulatuses rahastama majandustegevusega mitteseotud ja piirkonna pädevusalasse kuuluvat taristut, ei ole äriühingute tulumaksust vabastamise näol tegemist eelisega.

| (23) | Rotterdami sadam märgib, et Antwerpeni, Zeebrugge ja Genti sadamate tegelik maksustamismäär jääb alla 1 % raamatupidamislikest tuludest. |
| --- | --- |

(23)

Rotterdami sadam märgib, et Antwerpeni, Zeebrugge ja Genti sadamate tegelik maksustamismäär jääb alla 1 % raamatupidamislikest tuludest.

| (24) | Belgia ametiasutused kinnitavad, et kuna sadamate suhtes kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu, ei ole täidetud tingimus, mille kohaselt eelis peab olema antud riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(24)

Belgia ametiasutused kinnitavad, et kuna sadamate suhtes kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu, ei ole täidetud tingimus, mille kohaselt eelis peab olema antud riigi ressurssidest.

4.3.   VALIKULISUS

VALIKULISUS

| (25) | Suurem osa huvitatud isikutest ja Belgia ametiasutused leiavad, et asjakohane võrdlussüsteem juriidiliste isikute tulumaksustamise puhul ei ole mitte äriühingute tulumaks (nagu on väidetud menetluse algatamise otsuses), vaid tegemist on tulumaksuseadustiku artikliga 1, millega kehtestatakse residentidest juriidiliste isikute jaoks kaks paralleelset maksustamissüsteemi (äriühingute tulumaks ja juriidiliste isikute tulumaks), mille kohaldamine sõltub tulumaksuseadustiku artiklis 2 kindlaksmääratud kriteeriumidest (sellest, kas juriidilise isiku tegevus hõlmab „kasumliku eesmärgiga toiminguid või tehinguid“). Samuti märgivad nad, et tulumaksuseadustiku artikkel 180, milles nähakse ette, et sadamaid ei maksustata äriühingute tulumaksuga, üksnes täpsustab ja võimaldab kohaldada tulumaksuseadustiku artikli 1 sätteid. Teatud huvitatud isikud ja Belgia ametiasutused leiavad samuti, et juriidiliste isikute tulumaks on asjakohane võrdlussüsteem sadamate jaoks, kelle näol ei ole tegemist äriühingutega tulumaksuseadustiku artikli 2 tähenduses ning et tulumaksuseadustiku artikli 180 lõige 2 ei kujuta endast erandit juriidiliste isikute tulumaksustamise üldisest korrast, vaid selle abil üksnes kohaldatakse neid üldisi eeskirju. Seega väidavad nad, et isegi kui artikli 180 lõige 2 tunnistada kehtetuks, ei tähenda see, et sadamate suhtes kohaldataks igal juhul äriühingute tulumaksu, kuna haldusasutus peaks eraldi uurima nende olukorda seoses tulumaksuseadustiku artiklitega 1 ja 2, sest kuivõrd sadamad ei ole tulumaksuseadustiku artikli 2 tähenduses „äriühingud“, ei kohaldata nende suhtes äriühingute tulumaksu. |
| --- | --- |

(25)

Suurem osa huvitatud isikutest ja Belgia ametiasutused leiavad, et asjakohane võrdlussüsteem juriidiliste isikute tulumaksustamise puhul ei ole mitte äriühingute tulumaks (nagu on väidetud menetluse algatamise otsuses), vaid tegemist on tulumaksuseadustiku artikliga 1, millega kehtestatakse residentidest juriidiliste isikute jaoks kaks paralleelset maksustamissüsteemi (äriühingute tulumaks ja juriidiliste isikute tulumaks), mille kohaldamine sõltub tulumaksuseadustiku artiklis 2 kindlaksmääratud kriteeriumidest (sellest, kas juriidilise isiku tegevus hõlmab „kasumliku eesmärgiga toiminguid või tehinguid“). Samuti märgivad nad, et tulumaksuseadustiku artikkel 180, milles nähakse ette, et sadamaid ei maksustata äriühingute tulumaksuga, üksnes täpsustab ja võimaldab kohaldada tulumaksuseadustiku artikli 1 sätteid. Teatud huvitatud isikud ja Belgia ametiasutused leiavad samuti, et juriidiliste isikute tulumaks on asjakohane võrdlussüsteem sadamate jaoks, kelle näol ei ole tegemist äriühingutega tulumaksuseadustiku artikli 2 tähenduses ning et tulumaksuseadustiku artikli 180 lõige 2 ei kujuta endast erandit juriidiliste isikute tulumaksustamise üldisest korrast, vaid selle abil üksnes kohaldatakse neid üldisi eeskirju. Seega väidavad nad, et isegi kui artikli 180 lõige 2 tunnistada kehtetuks, ei tähenda see, et sadamate suhtes kohaldataks igal juhul äriühingute tulumaksu, kuna haldusasutus peaks eraldi uurima nende olukorda seoses tulumaksuseadustiku artiklitega 1 ja 2, sest kuivõrd sadamad ei ole tulumaksuseadustiku artikli 2 tähenduses „äriühingud“, ei kohaldata nende suhtes äriühingute tulumaksu.

| (26) | Vallooni piirkond ja Vallooni piirkonna sadamad lisavad, et selliste paralleelsete süsteemide kehtimine (kahe maksustamissüsteemi, äriühingute tulumaksu ja juriidiliste isikute tulumaksu olemasolu) on tulude maksustamise süsteemi olemuslik ja oluline komponent ning tuleneb Belgia põhiseadusest. Seejuures ei nõua Belgia põhiseadus seadusandjalt teatava tegevuse maksustamist ning loomupäraselt riiklike haldusasutuste puhul (riik, kohalikud omavalitsused, piirkonnad, provintsid ja kommuunid) kohaldatakse avaliku teenindamisega seotud avaliku või erasektori varade puhul maksuvabastust lähtuvalt üldisest õiguspõhimõttest. Belgia ametiasutused märgivad samuti, et riiklike kohtute praktika kohaselt ei maksustata avaliku sektori ülesannete ja varadega seotud teenuseid, kui seadus seda sõnaselgelt ette ei näe. |
| --- | --- |

(26)

Vallooni piirkond ja Vallooni piirkonna sadamad lisavad, et selliste paralleelsete süsteemide kehtimine (kahe maksustamissüsteemi, äriühingute tulumaksu ja juriidiliste isikute tulumaksu olemasolu) on tulude maksustamise süsteemi olemuslik ja oluline komponent ning tuleneb Belgia põhiseadusest. Seejuures ei nõua Belgia põhiseadus seadusandjalt teatava tegevuse maksustamist ning loomupäraselt riiklike haldusasutuste puhul (riik, kohalikud omavalitsused, piirkonnad, provintsid ja kommuunid) kohaldatakse avaliku teenindamisega seotud avaliku või erasektori varade puhul maksuvabastust lähtuvalt üldisest õiguspõhimõttest. Belgia ametiasutused märgivad samuti, et riiklike kohtute praktika kohaselt ei maksustata avaliku sektori ülesannete ja varadega seotud teenuseid, kui seadus seda sõnaselgelt ette ei näe.

| (27) | Antwerpeni ja Zeebrugge sadamavaldajad ning Belgia ametiasutused märgivad, et selliste üksuste suhtes, nagu sadamad, kes ei jaota oma kasumit, vaid investeerivad selle uuesti, või kes täidavad ülesandeid, mis lähevad kaugemale nende omaenda huvidest, kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu ning see vastab maksusüsteemi üldisele loogikale. |
| --- | --- |

(27)

Antwerpeni ja Zeebrugge sadamavaldajad ning Belgia ametiasutused märgivad, et selliste üksuste suhtes, nagu sadamad, kes ei jaota oma kasumit, vaid investeerivad selle uuesti, või kes täidavad ülesandeid, mis lähevad kaugemale nende omaenda huvidest, kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu ning see vastab maksusüsteemi üldisele loogikale.

| (28) | Nad väidavad samuti, et nad on teiste äriühingute tulumaksu kohustuslastega võrreldes erinevas olukorras. Kuigi neil on teatav autonoomia, ja sõltumata majandustegevuse võimalikust olemasolust, kuuluvad sadamavaldajad avalik-õiguslike asutuste hulka ja tagavad üldhuviteenuste ülesannete täitmise; seejuures ei ole neil nende põhikirjast lähtuvalt kasumi teenimisega seotud eesmärke. Nad ei kasuta tööstuslikke ega ärilisi meetodeid ning nende tegevuse eesmärgid ei ole seotud investeeringute tagasiteenimisega lühiajalises perspektiivis. Kontsessioonitasud ja sadamatasud ei kata alati sadamaametite kantavaid kulusid. Nad tagavad avaliku teenindamisega seotud ülesannete täitmist, millega seotud kulusid ei saa tulumaksuseadustiku artikli 49 alusel ettevõtja maksubaasist maha arvata, seega oleks äriühingute tulumaksu kohaldamise korral tegemist diskrimineerimisega võrreldes ülejäänud ettevõtjatega, mis tooks kaasa sadamate investeerimissuutlikkuse vähenemise. |
| --- | --- |

(28)

Nad väidavad samuti, et nad on teiste äriühingute tulumaksu kohustuslastega võrreldes erinevas olukorras. Kuigi neil on teatav autonoomia, ja sõltumata majandustegevuse võimalikust olemasolust, kuuluvad sadamavaldajad avalik-õiguslike asutuste hulka ja tagavad üldhuviteenuste ülesannete täitmise; seejuures ei ole neil nende põhikirjast lähtuvalt kasumi teenimisega seotud eesmärke. Nad ei kasuta tööstuslikke ega ärilisi meetodeid ning nende tegevuse eesmärgid ei ole seotud investeeringute tagasiteenimisega lühiajalises perspektiivis. Kontsessioonitasud ja sadamatasud ei kata alati sadamaametite kantavaid kulusid. Nad tagavad avaliku teenindamisega seotud ülesannete täitmist, millega seotud kulusid ei saa tulumaksuseadustiku artikli 49 alusel ettevõtja maksubaasist maha arvata, seega oleks äriühingute tulumaksu kohaldamise korral tegemist diskrimineerimisega võrreldes ülejäänud ettevõtjatega, mis tooks kaasa sadamate investeerimissuutlikkuse vähenemise.

| (29) | Belgia ametiasutused märgivad, et Belgia konstitutsioonikohus on 1. detsembri 2016. aasta otsuses (19) kinnitanud seadusandja valikut kohaldada sadamate suhtes tulumaksuvabastust. |
| --- | --- |

(29)

Belgia ametiasutused märgivad, et Belgia konstitutsioonikohus on 1. detsembri 2016. aasta otsuses (19) kinnitanud seadusandja valikut kohaldada sadamate suhtes tulumaksuvabastust.

19

4.4.   KONKURENTSI MOONUTAMINE JA MÕJU KAUBANDUSELE

KONKURENTSI MOONUTAMINE JA MÕJU KAUBANDUSELE

| (30) | Flaami piirkonna sadamakomisjon rõhutab, et teistes liikmesriikides, eeskätt Madalmaades rahastavad sadamate samalaadseid tegevusi riiklikud ametiasutused, seega ei kahjustata konkurentsitingimusi. |
| --- | --- |

(30)

Flaami piirkonna sadamakomisjon rõhutab, et teistes liikmesriikides, eeskätt Madalmaades rahastavad sadamate samalaadseid tegevusi riiklikud ametiasutused, seega ei kahjustata konkurentsitingimusi.

| (31) | Antwerpeni ja Zeebrugge sadamavaldajad, kes osutavad riigiabi mõistet käsitleva komisjoni teatise (20) (edaspidi „19. juuli 2016. aasta teatis“) lõikele 188, märgivad, et igal sadamal on oma sadamapiirkonnas õiguspärane monopol, mis välistab samaaegselt
  „konkurentsi nii turul kui ka turu üle“
  . Nad järeldavad selle põhjal, et meede ei too kaasa konkurentsi kahjustamist. Samuti nimetavad nad Madalmaade konkurentsiameti teatist, (21) mille kohaselt Rotterdami sadam ei ole konkurentsiseisundis teiste sadamate käitajatega, kuna sadamatasud moodustavad vaid piiratud osa reederite transpordikuludest ning kõnealuste hindade muutumine suurenemise või vähenemise suunas ei mõjuta sadama tegevusmahtu. |
| --- | --- |

(31)

Antwerpeni ja Zeebrugge sadamavaldajad, kes osutavad riigiabi mõistet käsitleva komisjoni teatise (20) (edaspidi „19. juuli 2016. aasta teatis“) lõikele 188, märgivad, et igal sadamal on oma sadamapiirkonnas õiguspärane monopol, mis välistab samaaegselt
  „konkurentsi nii turul kui ka turu üle“
  . Nad järeldavad selle põhjal, et meede ei too kaasa konkurentsi kahjustamist. Samuti nimetavad nad Madalmaade konkurentsiameti teatist, (21) mille kohaselt Rotterdami sadam ei ole konkurentsiseisundis teiste sadamate käitajatega, kuna sadamatasud moodustavad vaid piiratud osa reederite transpordikuludest ning kõnealuste hindade muutumine suurenemise või vähenemise suunas ei mõjuta sadama tegevusmahtu.

20

„konkurentsi nii turul kui ka turu üle“

21

| (32) | Nad juhivad tähelepanu, et 19. juuli 2016. aasta teatise kohaselt võrgutaristute puhul täiendavad võrgu erinevad elemendid üksteist, mitte ei konkureeri omavahel (punkt 211 ja allmärkus nr 311), seega on konkurentsi kahjustamine välistatud. Nad märgivad, et kõnealuses teatises kohaldab komisjon seda põhimõtet raudteetaristu ehitamise suhtes (punkt 219) ja maanteetaristu, sh tasuliste teede ehitamise suhtes (punkt 220), ning leiavad, et seda on võimalik kohaldada ka sadamate suhtes. |
| --- | --- |

(32)

Nad juhivad tähelepanu, et 19. juuli 2016. aasta teatise kohaselt võrgutaristute puhul täiendavad võrgu erinevad elemendid üksteist, mitte ei konkureeri omavahel (punkt 211 ja allmärkus nr 311), seega on konkurentsi kahjustamine välistatud. Nad märgivad, et kõnealuses teatises kohaldab komisjon seda põhimõtet raudteetaristu ehitamise suhtes (punkt 219) ja maanteetaristu, sh tasuliste teede ehitamise suhtes (punkt 220), ning leiavad, et seda on võimalik kohaldada ka sadamate suhtes.

| (33) | Vallooni piirkond ja Vallooni piirkonna sadamad märgivad seejuures, et äriühingute tulumaksust vabastatud sisesadamad ei konkureeri teiste eraõiguslike sisesadamatega, kes võimaldavad juurdepääsu samadele avalikkusele avatud taristutele. Föderaalsed ametiasutused lisavad, et suhteliselt väikesed sisesadamad on ülejäänud sadamatele täienduseks ning on konkurentsiolukorras üksnes maanteetranspordiga. |
| --- | --- |

(33)

Vallooni piirkond ja Vallooni piirkonna sadamad märgivad seejuures, et äriühingute tulumaksust vabastatud sisesadamad ei konkureeri teiste eraõiguslike sisesadamatega, kes võimaldavad juurdepääsu samadele avalikkusele avatud taristutele. Föderaalsed ametiasutused lisavad, et suhteliselt väikesed sisesadamad on ülejäänud sadamatele täienduseks ning on konkurentsiolukorras üksnes maanteetranspordiga.

| (34) | Rotterdami sadam märgib, et Madalmaade riiklikud sadamad on konkurentsiolukorras eeskätt Antwerpeni, Zeebrugge ja Genti sadamatega. |
| --- | --- |

(34)

Rotterdami sadam märgib, et Madalmaade riiklikud sadamad on konkurentsiolukorras eeskätt Antwerpeni, Zeebrugge ja Genti sadamatega.

4.5.   KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (35) | Vallooni piirkond ja Vallooni piirkonna sadamad leiavad, et ELi toimimise lepingu artikli 106 lõige 2 on meetme siseturuga kokkusobivuse hindamiseks asjakohane õiguslik alus: sadamatel on selge seadusjärgne volitus ning ei saa olla vastuväiteid sellele, et sadamad vastavad kõikidele kõnealuses artiklis sätestatud tingimustele. Nad rõhutavad, et siseturuga kokkusobivust ELi toimimise lepingu artikli 93 sätete alusel, milles ei välistata selliste tingimuste puhul kaubanduse kahjustamise puudumist, tuleb hinnata laiaulatuslikult. |
| --- | --- |

(35)

Vallooni piirkond ja Vallooni piirkonna sadamad leiavad, et ELi toimimise lepingu artikli 106 lõige 2 on meetme siseturuga kokkusobivuse hindamiseks asjakohane õiguslik alus: sadamatel on selge seadusjärgne volitus ning ei saa olla vastuväiteid sellele, et sadamad vastavad kõikidele kõnealuses artiklis sätestatud tingimustele. Nad rõhutavad, et siseturuga kokkusobivust ELi toimimise lepingu artikli 93 sätete alusel, milles ei välistata selliste tingimuste puhul kaubanduse kahjustamise puudumist, tuleb hinnata laiaulatuslikult.

| (36) | Antwerpeni ja Zeebrugge sadamavaldajad leiavad, et komisjon ei ole andnud piisavalt põhjendatud vastust väidetele, mis on seotud meetme siseturuga kokkusobivuse kohta. Nad lisavad, et ELi toimimise lepingu artikli 93 sätteid on võimalik käsitada meetme kokkusobivuse õigusliku alusena, kuna sadamate ülesanne on rahastada taristut, mis toetab üleeuroopalisi võrke. |
| --- | --- |

(36)

Antwerpeni ja Zeebrugge sadamavaldajad leiavad, et komisjon ei ole andnud piisavalt põhjendatud vastust väidetele, mis on seotud meetme siseturuga kokkusobivuse kohta. Nad lisavad, et ELi toimimise lepingu artikli 93 sätteid on võimalik käsitada meetme kokkusobivuse õigusliku alusena, kuna sadamate ülesanne on rahastada taristut, mis toetab üleeuroopalisi võrke.

4.6.   ÜLEMINEKUPERIOODI VAJALIKKUS

ÜLEMINEKUPERIOODI VAJALIKKUS

| (37) | Belgia ametiasutused paluvad komisjonil kehtestada üleminekuaeg sadamate suhtes äriühingute tulumaksu kohaldamiseks. Nad rõhutavad, et 8. juuli 2016. aasta menetluse algatamise otsuses sätestatud ajavahemik (sadamate maksustamine äriühingute tulumaksuga alates 1. jaanuarist 2017) on liiga lühike, eriti kui pidada silmas Madalmaade jaoks juhtumi SA.25338 puhul kehtestatud tähtaega. Nad rõhutavad, et tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 tühistamine eeldab seadusandlikku menetlust, mis kestab
  „üldjuhul vähemalt kolm kuni kuus kuud“
  . Nende väitel tuleb õigusakte muuta palju enamal määral kui üksnes tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 tühistamine, kuna i) see tühistamine ei tähenda tingimata, et sadamate suhtes hakatakse kohaldama äriühingute tulumaksu, ii) sadamate jaoks uue maksukorralduse väljatöötamisel tuleb arvesse võtta põhiseaduses sätestatud võrdõiguslikkuse põhimõtet ja iii) juriidilise isiku üleminek juriidilise isiku tulumaksuga maksustamiselt äriühingute tulumaksuga maksustamisele ei ole Belgia maksundusseaduses konkreetselt reguleeritud. Nad lisavad, et eeldatava olemasoleva abikava lõpetamise korral peab komisjon arvestama liikmesriigi õiguspäraste huvidega seoses abisaajate õiguskindluse tagamisega. |
| --- | --- |

(37)

Belgia ametiasutused paluvad komisjonil kehtestada üleminekuaeg sadamate suhtes äriühingute tulumaksu kohaldamiseks. Nad rõhutavad, et 8. juuli 2016. aasta menetluse algatamise otsuses sätestatud ajavahemik (sadamate maksustamine äriühingute tulumaksuga alates 1. jaanuarist 2017) on liiga lühike, eriti kui pidada silmas Madalmaade jaoks juhtumi SA.25338 puhul kehtestatud tähtaega. Nad rõhutavad, et tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 tühistamine eeldab seadusandlikku menetlust, mis kestab
  „üldjuhul vähemalt kolm kuni kuus kuud“
  . Nende väitel tuleb õigusakte muuta palju enamal määral kui üksnes tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 tühistamine, kuna i) see tühistamine ei tähenda tingimata, et sadamate suhtes hakatakse kohaldama äriühingute tulumaksu, ii) sadamate jaoks uue maksukorralduse väljatöötamisel tuleb arvesse võtta põhiseaduses sätestatud võrdõiguslikkuse põhimõtet ja iii) juriidilise isiku üleminek juriidilise isiku tulumaksuga maksustamiselt äriühingute tulumaksuga maksustamisele ei ole Belgia maksundusseaduses konkreetselt reguleeritud. Nad lisavad, et eeldatava olemasoleva abikava lõpetamise korral peab komisjon arvestama liikmesriigi õiguspäraste huvidega seoses abisaajate õiguskindluse tagamisega.

„üldjuhul vähemalt kolm kuni kuus kuud“

| (38) | Rotterdami sadam palub komisjonil lükata Madalmaade sadamate äriühingute tulumaksuga maksustamine edasi kuni sektoripõhise uurimise lõpuleviimiseni, nii et kõik Põhjamere piirkonnas olevad sadamad maksustataks kõnealuse maksuga samaaegselt või vähemalt kohaldataks kiiresti ja samaaegselt äriühingute tulumaksu Belgia ja Prantsusmaa sadamate suhtes. |
| --- | --- |

(38)

Rotterdami sadam palub komisjonil lükata Madalmaade sadamate äriühingute tulumaksuga maksustamine edasi kuni sektoripõhise uurimise lõpuleviimiseni, nii et kõik Põhjamere piirkonnas olevad sadamad maksustataks kõnealuse maksuga samaaegselt või vähemalt kohaldataks kiiresti ja samaaegselt äriühingute tulumaksu Belgia ja Prantsusmaa sadamate suhtes.

5.   MEETMETE HINDAMINE

MEETMETE HINDAMINE

5.1.   RIIGIABI OLEMASOLU ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

RIIGIABI OLEMASOLU ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (39) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(39)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

5.1.1.   ETTEVÕTJAD/MAJANDUSTEGEVUS

5.1.1.1.   
  Üldküsimused

Üldküsimused

| (40) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt on
  „majandustegevus igasugune tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises turul“
   (22). Seejuures
  „mõiste“ ettevõtja „tähistab majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist“
   (23). |
| --- | --- |

(40)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt on
  „majandustegevus igasugune tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises turul“
   (22). Seejuures
  „mõiste“ ettevõtja „tähistab majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist“
   (23).

„majandustegevus igasugune tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises turul“

22

„mõiste“ ettevõtja „tähistab majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist“

23

| (41) | Lisaks sellele, vastavalt taristu kasutamise majandustegevusena käsitamisega seotud kohtupraktikale, (24) on komisjon mitme otsuse puhul sedastanud, et sadamataristu ärilise kasutamise ja ehitamise näol on tegemist majandustegevusega (25). Nii on majandustegevusega tegemist näiteks kasutajatele tasu eest sadamaterminali ärilistel eesmärkidel kasutamise võimaldamine (26). Niisamuti on Euroopa Kohus juba varem kaudselt, kuid ühemõtteliselt sedastanud, et teatavate sadamatoimingute näol on tegemist majandustegevusega, eeskätt hõlmab see
  „pealelaadimise, mahalaadimise, ümberlaadimise, ladustamise ja kaupade või mis tahes materjalide üldise sadamas liikumisega seotud toiminguid“
   (27). Komisjon kohaldab neid eeskirju mitte üksnes meresadamate, vaid ka sisesadamate suhtes (28). |
| --- | --- |

(41)

Lisaks sellele, vastavalt taristu kasutamise majandustegevusena käsitamisega seotud kohtupraktikale, (24) on komisjon mitme otsuse puhul sedastanud, et sadamataristu ärilise kasutamise ja ehitamise näol on tegemist majandustegevusega (25). Nii on majandustegevusega tegemist näiteks kasutajatele tasu eest sadamaterminali ärilistel eesmärkidel kasutamise võimaldamine (26). Niisamuti on Euroopa Kohus juba varem kaudselt, kuid ühemõtteliselt sedastanud, et teatavate sadamatoimingute näol on tegemist majandustegevusega, eeskätt hõlmab see
  „pealelaadimise, mahalaadimise, ümberlaadimise, ladustamise ja kaupade või mis tahes materjalide üldise sadamas liikumisega seotud toiminguid“
   (27). Komisjon kohaldab neid eeskirju mitte üksnes meresadamate, vaid ka sisesadamate suhtes (28).

24

25

26

„pealelaadimise, mahalaadimise

ladustamise ja kaupade või mis tahes materjalide üldise sadamas liikumisega seotud toiminguid“

27

28

| (42) | Sellega seoses ja vastupidiselt Belgia ametiasutuste ja teatud huvitatud isikute väidetele leiab komisjon, et sadamate suhtes tuleb kohaldada Euroopa Kohtu lennujaamadega seotud kohtupraktikat, sest lennujaamad on lihtsalt teist tüüpi taristuobjektid. Teatud huvitatud isikute osutatud erinevused sadamate ja lennujaamade vahel – eeskätt õigusliku struktuuri erinevused või asjaolu, et sadamad on avalik-õiguslikud üksused, mille eesmärk ei ole kasumi teenimine – ei ole asjakohased seoses teatud vara või teenuse pakkumise üldise kriteeriumiga turul, mis on Euroopa Kohtu praktika aluseks. Komisjon märgib samuti, et Euroopa Kohus on Aéroports de Paris kohtuotsuse punktis 90 sedastanud, et
  „vaadeldaval juhul on ärilistel alustel võetavate tasude näol tegemist lennujaamataristu haldusteenuste hüvitamisega“
  ; seega ei ole õige väita, et see kohtuasi ei hõlma taristuteenuste osutamist, nagu väidavad Belgia ametiasutused ja teatud huvitatud isikud. |
| --- | --- |

(42)

Sellega seoses ja vastupidiselt Belgia ametiasutuste ja teatud huvitatud isikute väidetele leiab komisjon, et sadamate suhtes tuleb kohaldada Euroopa Kohtu lennujaamadega seotud kohtupraktikat, sest lennujaamad on lihtsalt teist tüüpi taristuobjektid. Teatud huvitatud isikute osutatud erinevused sadamate ja lennujaamade vahel – eeskätt õigusliku struktuuri erinevused või asjaolu, et sadamad on avalik-õiguslikud üksused, mille eesmärk ei ole kasumi teenimine – ei ole asjakohased seoses teatud vara või teenuse pakkumise üldise kriteeriumiga turul, mis on Euroopa Kohtu praktika aluseks. Komisjon märgib samuti, et Euroopa Kohus on Aéroports de Paris kohtuotsuse punktis 90 sedastanud, et
  „vaadeldaval juhul on ärilistel alustel võetavate tasude näol tegemist lennujaamataristu haldusteenuste hüvitamisega“
  ; seega ei ole õige väita, et see kohtuasi ei hõlma taristuteenuste osutamist, nagu väidavad Belgia ametiasutused ja teatud huvitatud isikud.

Aéroports de Paris

„vaadeldaval juhul on ärilistel alustel võetavate tasude näol tegemist lennujaamataristu haldusteenuste hüvitamisega“

| (43) | Selleks et otsustada, kas Belgia sadamate näol on tegemist ettevõtetega, ei ole vaja hinnata kõikide nende sadamate tegevuse majanduslikku või mittemajanduslikku laadi. Piisab sellest, kui tehakse kindlaks, et meetmega hõlmatavad üksused tegelevad reaalselt ühe või mitme majandustegevusega, millega seoses neid saab käsitada ettevõttena. Seejuures ei tähenda asjaolu, et teatav üksus tegeleb ühe või mitme riikliku ülesande täitmisega või mittemajandusliku tegevusega, et seda üksust ei saa üldises plaanis käsitada ettevõttena. |
| --- | --- |

(43)

Selleks et otsustada, kas Belgia sadamate näol on tegemist ettevõtetega, ei ole vaja hinnata kõikide nende sadamate tegevuse majanduslikku või mittemajanduslikku laadi. Piisab sellest, kui tehakse kindlaks, et meetmega hõlmatavad üksused tegelevad reaalselt ühe või mitme majandustegevusega, millega seoses neid saab käsitada ettevõttena. Seejuures ei tähenda asjaolu, et teatav üksus tegeleb ühe või mitme riikliku ülesande täitmisega või mittemajandusliku tegevusega, et seda üksust ei saa üldises plaanis käsitada ettevõttena.

| (44) | Belgia sadamad võivad tegeleda mitme majandustegevuse liigiga, mis hõlmavad eri teenuste osutamist eri turgudel. Esiteks osutavad sadamad üldist teenust oma klientidele (eeskätt reederitele, aga üldisemalt kõikidele laevade käitajatele), võimaldades üldjuhul sadamatasuks nimetatava hüvitise eest laevadele juurdepääsu sadamataristule (29). Teiseks osutavad teatavad sadamad – samuti tasu eest – laevadele eriteenuseid, nagu lootsimine, tõstmine, stividori- ja sildumisteenused (30). Kolmandaks annavad sadamad teatavad taristuobjektid või teatud territooriumi tasu eest ettevõtete käsutusse, kes kasutavad neid oma isiklikeks vajadusteks või selleks, et pakkuda laevadele teatud eespool nimetatud eriteenuseid. |
| --- | --- |

(44)

Belgia sadamad võivad tegeleda mitme majandustegevuse liigiga, mis hõlmavad eri teenuste osutamist eri turgudel. Esiteks osutavad sadamad üldist teenust oma klientidele (eeskätt reederitele, aga üldisemalt kõikidele laevade käitajatele), võimaldades üldjuhul sadamatasuks nimetatava hüvitise eest laevadele juurdepääsu sadamataristule (29). Teiseks osutavad teatavad sadamad – samuti tasu eest – laevadele eriteenuseid, nagu lootsimine, tõstmine, stividori- ja sildumisteenused (30). Kolmandaks annavad sadamad teatavad taristuobjektid või teatud territooriumi tasu eest ettevõtete käsutusse, kes kasutavad neid oma isiklikeks vajadusteks või selleks, et pakkuda laevadele teatud eespool nimetatud eriteenuseid.

üldist

29

eriteenuseid

30

eriteenuseid

| (45) | Asjaolu, et kolmandad ettevõtted kasutavad teatavat sadamataristut või sadama territooriumi reederitele või laevadele pakutavate teenuste osutamiseks, ei välista võimalust, et sadamavaldaja haldustegevust, mis seisneb eeskätt kõnealuse territooriumi ja taristu rentimises nimetatud kolmandatele ettevõtetele, tuleb käsitada majandustegevusena. |
| --- | --- |

(45)

Asjaolu, et kolmandad ettevõtted kasutavad teatavat sadamataristut või sadama territooriumi reederitele või laevadele pakutavate teenuste osutamiseks, ei välista võimalust, et sadamavaldaja haldustegevust, mis seisneb eeskätt kõnealuse territooriumi ja taristu rentimises nimetatud kolmandatele ettevõtetele, tuleb käsitada majandustegevusena.

| (46) | Komisjon märgib samuti, et ka Belgia siseriiklik õigus hõlmab viiteid sadamate tegevuse tööstuslikule ja/või ärilisele alusele (31). Eeskätt on tulumaksuseadustiku ametlikes kommentaarides osutatud sellele, et sadamad kasutavad
  „teatud tööstus-, äri- või põllumajandusettevõtteid“
   (32) või et isegi kasumi teenimise eesmärgi puudumisel arendavad nad välja
  „pidevalt toimiva kutsealase tegevuse võrgustiku, mis hõlmab tegevuse [...] kordamist piisava sagedusega, et käsitada seda tööstusliku, äri- või põllumajandusliku tegevusena [ja] rakendada tööstuslikke või ärilisi meetodeid“
  , (33) (34). |
| --- | --- |

(46)

Komisjon märgib samuti, et ka Belgia siseriiklik õigus hõlmab viiteid sadamate tegevuse tööstuslikule ja/või ärilisele alusele (31). Eeskätt on tulumaksuseadustiku ametlikes kommentaarides osutatud sellele, et sadamad kasutavad
  „teatud tööstus-, äri- või põllumajandusettevõtteid“
   (32) või et isegi kasumi teenimise eesmärgi puudumisel arendavad nad välja
  „pidevalt toimiva kutsealase tegevuse võrgustiku, mis hõlmab tegevuse [...] kordamist piisava sagedusega, et käsitada seda tööstusliku, äri- või põllumajandusliku tegevusena [ja] rakendada tööstuslikke või ärilisi meetodeid“
  , (33) (34).

31

„teatud tööstus-, äri- või põllumajandusettevõtteid“

32

„pidevalt toimiva kutsealase tegevuse võrgustiku, mis hõlmab tegevuse [...] kordamist piisava sagedusega, et käsitada seda tööstusliku, äri- või põllumajandusliku tegevusena [ja] rakendada tööstuslikke või ärilisi meetodeid“

33

34

| (47) | Lisaks sellele märgib komisjon, et sadamate teatud tegevus võib olla mittemajanduslikku laadi, see hõlmab eeskätt teatavaid sadamakapteni büroo teenuseid, nagu mereliikluse kontroll ja turvamine (35) või saasteseire (36). Vaadeldaval juhul on tegevus, mida komisjon käsitab majandustegevusena, siiski eristatav eelmises lauses nimetatud (muust) tegevusest. |
| --- | --- |

(47)

Lisaks sellele märgib komisjon, et sadamate teatud tegevus võib olla mittemajanduslikku laadi, see hõlmab eeskätt teatavaid sadamakapteni büroo teenuseid, nagu mereliikluse kontroll ja turvamine (35) või saasteseire (36). Vaadeldaval juhul on tegevus, mida komisjon käsitab majandustegevusena, siiski eristatav eelmises lauses nimetatud (muust) tegevusest.

35

36

| (48) | Komisjon märgib samuti, et kuigi riiklikel ametiasutustel on
  „laiaulatuslik suvaõigus osutada, tellida ja korraldada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid nii palju kui võimalik vastavalt kasutajate vajadustele“
  , (37) ei välista see võimalust, et kõnealuse tegevuse näol on tegemist majandustegevusega. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleneb majandustegevuse mõiste faktilistest asjaoludest, eeskätt asjaomaste teenuste turu olemasolust, (38) ning ei sõltu riiklikul tasandil tehtud otsustest. Seetõttu peab komisjon vajalikuks käsitleda sadamate teatud tegevust majandustegevusena, vaatamata sellele, et riiklikud ametiasutused leiavad, et tegemist on majandustegevusega mitteseotud üldist huvi pakkuvate teenustega. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon märgib samuti, et kuigi riiklikel ametiasutustel on
  „laiaulatuslik suvaõigus osutada, tellida ja korraldada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid nii palju kui võimalik vastavalt kasutajate vajadustele“
  , (37) ei välista see võimalust, et kõnealuse tegevuse näol on tegemist majandustegevusega. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleneb majandustegevuse mõiste faktilistest asjaoludest, eeskätt asjaomaste teenuste turu olemasolust, (38) ning ei sõltu riiklikul tasandil tehtud otsustest. Seetõttu peab komisjon vajalikuks käsitleda sadamate teatud tegevust majandustegevusena, vaatamata sellele, et riiklikud ametiasutused leiavad, et tegemist on majandustegevusega mitteseotud üldist huvi pakkuvate teenustega.

„laiaulatuslik suvaõigus osutada, tellida ja korraldada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid nii palju kui võimalik vastavalt kasutajate vajadustele“

37

38

| (49) | Ka järgmised kaalutlused ei saa iseenesest seada kahtluse alla vaadeldava tegevuse majanduslikku või mittemajanduslikku laadi.






  — | Asjaolu, et sadamad täidavad ülesandeid, mis on seotud üldhuviteenuste osutamisega ja mille on neile ülesandeks teinud või delegeerinud riiklikud ametiasutused: see kehtib kõikide üldhuviteenuste kohta, mille puhul on samas tegemist majandustegevusega. Üldisemalt,
  „asjaolu, et konkreetset teenust pakutakse asutusesiseselt, ei välista üldjuhul tegevuse majanduslikku olemust“

   (39). Üldise huvi olemasolu võib võtta arvesse juhul, kui hinnatakse ettevõttele majandustegevuse toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- | --- |

(49)

Ka järgmised kaalutlused ei saa iseenesest seada kahtluse alla vaadeldava tegevuse majanduslikku või mittemajanduslikku laadi.

—

Asjaolu, et sadamad täidavad ülesandeid, mis on seotud üldhuviteenuste osutamisega ja mille on neile ülesandeks teinud või delegeerinud riiklikud ametiasutused: see kehtib kõikide üldhuviteenuste kohta, mille puhul on samas tegemist majandustegevusega. Üldisemalt,
  „asjaolu, et konkreetset teenust pakutakse asutusesiseselt, ei välista üldjuhul tegevuse majanduslikku olemust“

   (39). Üldise huvi olemasolu võib võtta arvesse juhul, kui hinnatakse ettevõttele majandustegevuse toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust siseturuga.

„asjaolu, et konkreetset teenust pakutakse asutusesiseselt, ei välista üldjuhul tegevuse majanduslikku olemust“

39

| — | Asjaolu, et sadamavaldajatel on nende ülesannete täitmiseks erivolitused: (40) selliste erivolituste olemasolu ei välista võimalust, et sadamavaldajad tegelevad majandustegevusega, pakkudes vara või teenuseid teataval turul. Teatud juhul võivad need volitused olla sekkumisvahend kõnealusel turul. |
| --- | --- |

—

Asjaolu, et sadamavaldajatel on nende ülesannete täitmiseks erivolitused: (40) selliste erivolituste olemasolu ei välista võimalust, et sadamavaldajad tegelevad majandustegevusega, pakkudes vara või teenuseid teataval turul. Teatud juhul võivad need volitused olla sekkumisvahend kõnealusel turul.

40

| — | Asjaolu, et sadamavaldajad peavad üha suuremas ulatuses ise rahastama mittemajanduslikku tegevust, mis kuulub piirkonna pädevusse või millel puudub seos sadama käitamisega: see asjaolu ei välista, et sadamad võivad tegeleda majandustegevusega, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teataval turul. Mittemajandusliku tegevusega seotud kulude riigipoolse hüvitamise puudumine või ebapiisav hüvitamine, nii et need kulud jäävad sadama kanda, pigem kinnitab, mitte ei välista seda, et sadamatel on lisaks mittemajanduslikule tegevusele ka majandustegevus. Maksusoodustus, mida sadam kõnealuse abikava tulemusel saab, on proportsionaalne sadama teenitud kasumi suurusega ning ei ole kuidagi seotud (hüvitamata) kulude suurusega, mille riik on jätnud sadama kanda. Seega ei saa komisjon seda asjaolu abikava hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

—

Asjaolu, et sadamavaldajad peavad üha suuremas ulatuses ise rahastama mittemajanduslikku tegevust, mis kuulub piirkonna pädevusse või millel puudub seos sadama käitamisega: see asjaolu ei välista, et sadamad võivad tegeleda majandustegevusega, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teataval turul. Mittemajandusliku tegevusega seotud kulude riigipoolse hüvitamise puudumine või ebapiisav hüvitamine, nii et need kulud jäävad sadama kanda, pigem kinnitab, mitte ei välista seda, et sadamatel on lisaks mittemajanduslikule tegevusele ka majandustegevus. Maksusoodustus, mida sadam kõnealuse abikava tulemusel saab, on proportsionaalne sadama teenitud kasumi suurusega ning ei ole kuidagi seotud (hüvitamata) kulude suurusega, mille riik on jätnud sadama kanda. Seega ei saa komisjon seda asjaolu abikava hindamisel arvesse võtta.

| — | Eeldades, et leiab kinnitust asjaolu, (41) et sadamatel puudub kasumi teenimisega seotud eesmärk ja nad investeerivad tekkiva kasumi järjekindlalt tagasi, tuleb märkida, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei tähenda asjaolu, et teenuse osutajal puudub kasumi teenimisega seotud eesmärk seda, et tegemist on tingimata mittemajandusliku tegevusega (42). Ka tegevuse tulemusel saadava kasumi reinvesteerimine ei ole määrav tegur, mis võimaldab eristada majandustegevust ja mittemajanduslikku tegevust. Kõikidel ettevõtetel on võimalik otsustada, kas kasum jaotada või reinvesteerida osaliselt või täielikult. |
| --- | --- |

—

Eeldades, et leiab kinnitust asjaolu, (41) et sadamatel puudub kasumi teenimisega seotud eesmärk ja nad investeerivad tekkiva kasumi järjekindlalt tagasi, tuleb märkida, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei tähenda asjaolu, et teenuse osutajal puudub kasumi teenimisega seotud eesmärk seda, et tegemist on tingimata mittemajandusliku tegevusega (42). Ka tegevuse tulemusel saadava kasumi reinvesteerimine ei ole määrav tegur, mis võimaldab eristada majandustegevust ja mittemajanduslikku tegevust. Kõikidel ettevõtetel on võimalik otsustada, kas kasum jaotada või reinvesteerida osaliselt või täielikult.

41

42

5.1.1.2.   
  Kohaldatavad hinnad

Kohaldatavad hinnad

| (50) | Samuti ei ole ettevõtteks kvalifitseerumise seisukohalt oluline Belgia ametiasutuste ja teatud huvitatud osapoolte esitatud väide, mille kohaselt sadamavaldajate osutatud teenuste eest tasutavad hinnad on avalikud, mittediskrimineerivad ja sadamavaldaja on need ühepoolselt eelnevalt kindlaks määranud ning neid ei mõjuta pakkumise ja nõudluse suhe (43). |
| --- | --- |

(50)

Samuti ei ole ettevõtteks kvalifitseerumise seisukohalt oluline Belgia ametiasutuste ja teatud huvitatud osapoolte esitatud väide, mille kohaselt sadamavaldajate osutatud teenuste eest tasutavad hinnad on avalikud, mittediskrimineerivad ja sadamavaldaja on need ühepoolselt eelnevalt kindlaks määranud ning neid ei mõjuta pakkumise ja nõudluse suhe (43).

43

| (51) | Komisjon märgib esmalt, et sadamate kohaldatavate hindade tunnusjooned (avalikkus, diskrimineerimise välistamine jne) on samalaadsed kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste (44) puhul, mille näol on tegemist majandustegevusega ja mille suhtes kohaldatakse riigiabi käsitlevaid õigusakte. Ka suurema osa majandustegevuse liikide puhul on makstavad hinnad avalikud, mittediskrimineerivad ning teenuseosutaja on need eelnevalt ühepoolselt kindlaks määranud. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon märgib esmalt, et sadamate kohaldatavate hindade tunnusjooned (avalikkus, diskrimineerimise välistamine jne) on samalaadsed kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste (44) puhul, mille näol on tegemist majandustegevusega ja mille suhtes kohaldatakse riigiabi käsitlevaid õigusakte. Ka suurema osa majandustegevuse liikide puhul on makstavad hinnad avalikud, mittediskrimineerivad ning teenuseosutaja on need eelnevalt ühepoolselt kindlaks määranud.

44

| (52) | Kuigi kasutajatelt saadava tulu ja vastava tegevusega seotud kulude proportsioon ja vastupidi, maksu abil (maksukohustuslase) kaetavate kulude proportsioon võib mõnikord anda tunnistust turu ja majandustegevuse olemasolust, ei ole hindade kindlaksmääramise meetod iseenesest seejuures oluline. |
| --- | --- |

(52)

Kuigi kasutajatelt saadava tulu ja vastava tegevusega seotud kulude proportsioon ja vastupidi, maksu abil (maksukohustuslase) kaetavate kulude proportsioon võib mõnikord anda tunnistust turu ja majandustegevuse olemasolust, ei ole hindade kindlaksmääramise meetod iseenesest seejuures oluline.

| (53) | Seejuures ei ole vaidlustatud asjaolu, et sadamate kasutajate ja klientide makstavad tasud (üldine sadamamaks, eriteenuste tasud ja kontsessioonitasud) katavad vähemalt suurema osa kuludest, mida sadamavaldajad kannavad teenuste osutamisel turul (45). |
| --- | --- |

(53)

Seejuures ei ole vaidlustatud asjaolu, et sadamate kasutajate ja klientide makstavad tasud (üldine sadamamaks, eriteenuste tasud ja kontsessioonitasud) katavad vähemalt suurema osa kuludest, mida sadamavaldajad kannavad teenuste osutamisel turul (45).

45

| (54) | Seejuures, vaatamata sellele, et Vallooni piirkond ja Vallooni piirkonna sadamad märgivad, et taristu kasutamise eest makstavad tasud ei kata investeeritud kapitali kulusid, ei too nad oma väite tõestamiseks ühtki faktilist asjaolu. |
| --- | --- |

(54)

Seejuures, vaatamata sellele, et Vallooni piirkond ja Vallooni piirkonna sadamad märgivad, et taristu kasutamise eest makstavad tasud ei kata investeeritud kapitali kulusid, ei too nad oma väite tõestamiseks ühtki faktilist asjaolu.

| (55) | Kõnealune väide on esitatud kui tõend selle kohta, et sadam täidab üldist huvi pakkuvaid ülesandeid, kuid see ei ole iseenesest asjakohane selleks, et otsustada, kas sadama tegevuse näol on tegemist majandustegevusega või mitte. Komisjon märgib samuti, et määratluse kohaselt ei kaeta üldist majandushuvi pakkuva teenusega (mille osutamise näol on tegemist majandustegevusega) seotud kulud kasutajatelt saadava tulu abil, nii et rahastamispuudujääk ei pea tingimata välistama majandustegevuse olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. |
| --- | --- |

(55)

Kõnealune väide on esitatud kui tõend selle kohta, et sadam täidab üldist huvi pakkuvaid ülesandeid, kuid see ei ole iseenesest asjakohane selleks, et otsustada, kas sadama tegevuse näol on tegemist majandustegevusega või mitte. Komisjon märgib samuti, et määratluse kohaselt ei kaeta üldist majandushuvi pakkuva teenusega (mille osutamise näol on tegemist majandustegevusega) seotud kulud kasutajatelt saadava tulu abil, nii et rahastamispuudujääk ei pea tingimata välistama majandustegevuse olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.

| (56) | Lisaks sellele ei tähenda lihtne asjaolu, et hinnad on kindlaks määranud sadamavaldajad, seda, et nõudlust ei ole arvesse võetud. Vastupidi, sadamavaldajad võtavad hindade, eeskätt sadamatasude kindlaksmääramisel arvesse turutingimusi (pakkumist ja nõudlust, eeskätt konkurentide hindu ning kasutajate ja klientide nõudlusega seotud käitumist) (46). Seoses kontsessioonitasudega märgivad Antwerpeni ja Zeebrugge sadamad, et nende suurus on määratud kindlaks lähtuvalt maa-alaga või asjaomase tegevusega seotud objektiivsetest teguritest, mis peegeldavad pakutava ruumi või teenuse omaväärtust ja tekitatavat lisaväärtust. Seega on tasude suurus seotud sadamate osutatava teenuse tunnustega ning sadamas tegutsevate ettevõtete ja nende tegevuse tunnustega. See tähendab, et tasude suuruse näol on tegemist sadama rakendatava turustuspoliitika olulise komponendiga, millega sadam innustab reedereid ja kasutajaid kasutama sadama taristut ning pakub ettevõtjatele võimalust sadamas tegutseda oma toodete või teenuste arendamiseks. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks sellele ei tähenda lihtne asjaolu, et hinnad on kindlaks määranud sadamavaldajad, seda, et nõudlust ei ole arvesse võetud. Vastupidi, sadamavaldajad võtavad hindade, eeskätt sadamatasude kindlaksmääramisel arvesse turutingimusi (pakkumist ja nõudlust, eeskätt konkurentide hindu ning kasutajate ja klientide nõudlusega seotud käitumist) (46). Seoses kontsessioonitasudega märgivad Antwerpeni ja Zeebrugge sadamad, et nende suurus on määratud kindlaks lähtuvalt maa-alaga või asjaomase tegevusega seotud objektiivsetest teguritest, mis peegeldavad pakutava ruumi või teenuse omaväärtust ja tekitatavat lisaväärtust. Seega on tasude suurus seotud sadamate osutatava teenuse tunnustega ning sadamas tegutsevate ettevõtete ja nende tegevuse tunnustega. See tähendab, et tasude suuruse näol on tegemist sadama rakendatava turustuspoliitika olulise komponendiga, millega sadam innustab reedereid ja kasutajaid kasutama sadama taristut ning pakub ettevõtjatele võimalust sadamas tegutseda oma toodete või teenuste arendamiseks.

46

| (57) | Seega on nii tasu eest sadamataristule juurdepääsu võimaldamise kui ka territooriumi kasutamise võimaluse pakkumise näol tegemist turul pakutavate teenustega ning sellest tulenevalt majandustegevusega. |
| --- | --- |

(57)

Seega on nii tasu eest sadamataristule juurdepääsu võimaldamise kui ka territooriumi kasutamise võimaluse pakkumise näol tegemist turul pakutavate teenustega ning sellest tulenevalt majandustegevusega.

5.1.1.3.   
  Sadamataristu reederite jaoks kättesaadavaks tegemine ning eriteenused, mida sadamavaldajad osutavad reederitele tasu eest

Sadamataristu reederite jaoks kättesaadavaks tegemine ning eriteenused, mida sadamavaldajad osutavad reederitele tasu eest

| (58) | Seoses teenustega, mida sadamad osutavad sadamatasude eest (üldine juurdepääs sadamataristule ja võimalikud eriteenused), märgib komisjon, et Belgia konstitutsioonikohtu 19. novembri 2015. aasta otsuses (nr 162/2015) on kohus leidnud, et sadamatasude näol on tegemist
  „puhtakujulise hüvitisega“
  , mida kolmandad isikud maksavad sadamavaldaja sekkumise eest, ning et Flaami piirkonna 2. märtsi 1999. aasta sadamaid käsitlevas määruses on sätestatud, et sadamamaksud peavad olema saadavate teenuste väärtusega võrreldes
  „mõistliku suurusega“
  , mis kinnitab seda, et sadamad pakuvad tasu eest teenuseid turutingimustes. Asjaolu, et kõnealune tasu peab mõistlikus ulatuses katma saadava teenusega seotud kulud, võimaldab a priori välistada selle, et sadama kasutajatele osutatavate teenustega seotud kulud hüvitatakse peamiselt maksu abil ja mitte kasutajatele osutatavate teenuste eest saadava tegeliku tasu abil, ning kinnitab veel kord, et Belgia kasutab sadama ja selle kasutajate vaheliste suhete puhul majanduspõhist lähenemisviisi ning et sellise tegevuse näol on tegemist majandustegevusega. |
| --- | --- |

(58)

Seoses teenustega, mida sadamad osutavad sadamatasude eest (üldine juurdepääs sadamataristule ja võimalikud eriteenused), märgib komisjon, et Belgia konstitutsioonikohtu 19. novembri 2015. aasta otsuses (nr 162/2015) on kohus leidnud, et sadamatasude näol on tegemist
  „puhtakujulise hüvitisega“
  , mida kolmandad isikud maksavad sadamavaldaja sekkumise eest, ning et Flaami piirkonna 2. märtsi 1999. aasta sadamaid käsitlevas määruses on sätestatud, et sadamamaksud peavad olema saadavate teenuste väärtusega võrreldes
  „mõistliku suurusega“
  , mis kinnitab seda, et sadamad pakuvad tasu eest teenuseid turutingimustes. Asjaolu, et kõnealune tasu peab mõistlikus ulatuses katma saadava teenusega seotud kulud, võimaldab a priori välistada selle, et sadama kasutajatele osutatavate teenustega seotud kulud hüvitatakse peamiselt maksu abil ja mitte kasutajatele osutatavate teenuste eest saadava tegeliku tasu abil, ning kinnitab veel kord, et Belgia kasutab sadama ja selle kasutajate vaheliste suhete puhul majanduspõhist lähenemisviisi ning et sellise tegevuse näol on tegemist majandustegevusega.

„puhtakujulise hüvitisega“

„mõistliku suurusega“

a priori

| (59) | Komisjon märgib samuti, et Belgia konstitutsioonikohtu ees kaitses Flaami piirkonna valitsus seisukohta, et üldised sadamatasud (tasu sadamataristule juurdepääsu võimaldamise eest) on võrreldavad
  „tasuga, mida makstakse tasulise tee või tunneli kasutamise eest“
   (47). Komisjoni otsustuspraktikast tuleneb, et tasulise maantee või tunneli kasutamise näol on tegemist majandustegevusega (48). Komisjon märgib samuti, et sadamatasud on samalaadselt muude teenustega põhimõtteliselt maksustatud käibemaksuga (49). |
| --- | --- |

(59)

Komisjon märgib samuti, et Belgia konstitutsioonikohtu ees kaitses Flaami piirkonna valitsus seisukohta, et üldised sadamatasud (tasu sadamataristule juurdepääsu võimaldamise eest) on võrreldavad
  „tasuga, mida makstakse tasulise tee või tunneli kasutamise eest“
   (47). Komisjoni otsustuspraktikast tuleneb, et tasulise maantee või tunneli kasutamise näol on tegemist majandustegevusega (48). Komisjon märgib samuti, et sadamatasud on samalaadselt muude teenustega põhimõtteliselt maksustatud käibemaksuga (49).

„tasuga, mida makstakse

või tunneli kasutamise eest“

47

48

49

| (60) | Huvitatud isikute ja Belgia ametiasutuste osutatud komisjoni ja Euroopa Kohtu otsused ei sea seda järeldust kahtluse alla. Juhtumis N110/2008 JadeWeserPort (50) ei teinud komisjon otsust vaadeldava tegevuse majandusliku või mittemajandusliku laadi kohta, huvitatud isikute ja Belgia ametiasutuste oma väidete toetuseks esitatud põhjendustele (otsuse põhjendused 52–63) järgnesid põhjendused, milles märgiti, et vaadeldava tegevuse näol võib olla tegemist majandustegevusega (otsuse põhjendused 64–66). Seoses juhtumitega N390/2005 (ümberlaadimiskeskuste ehitamine Lanaken-Maastrichti raudteeliinil), (51) ja N478/2004 (Coras Iompair Eireann), (52) märgib komisjon, et need hõlmavad raudteetaristu ehitust ja mitte tasu eest juurdepääsu võimaldamist sadamataristule, ning et komisjoni seisukoht nende juhtumite puhul ei vasta Euroopa Kohtu kohtupraktikale (53) ega isegi mitte komisjoni praegusele otsustuspraktikale, mille kohaselt tuleb lugeda majandustegevuseks sellise taristu ehitamist, mida on ette nähtud kasutada majanduslikel alustel. Ja lõpuks tuleb märkida, et Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-18/01, Korhonen, (54) ei hõlma riigiabiga seotud õigusakte, vaid nõukogu direktiivi 92/50/EMÜ (55). |
| --- | --- |

(60)

Huvitatud isikute ja Belgia ametiasutuste osutatud komisjoni ja Euroopa Kohtu otsused ei sea seda järeldust kahtluse alla. Juhtumis N110/2008 JadeWeserPort (50) ei teinud komisjon otsust vaadeldava tegevuse majandusliku või mittemajandusliku laadi kohta, huvitatud isikute ja Belgia ametiasutuste oma väidete toetuseks esitatud põhjendustele (otsuse põhjendused 52–63) järgnesid põhjendused, milles märgiti, et vaadeldava tegevuse näol võib olla tegemist majandustegevusega (otsuse põhjendused 64–66). Seoses juhtumitega N390/2005 (ümberlaadimiskeskuste ehitamine Lanaken-Maastrichti raudteeliinil), (51) ja N478/2004 (Coras Iompair Eireann), (52) märgib komisjon, et need hõlmavad raudteetaristu ehitust ja mitte tasu eest juurdepääsu võimaldamist sadamataristule, ning et komisjoni seisukoht nende juhtumite puhul ei vasta Euroopa Kohtu kohtupraktikale (53) ega isegi mitte komisjoni praegusele otsustuspraktikale, mille kohaselt tuleb lugeda majandustegevuseks sellise taristu ehitamist, mida on ette nähtud kasutada majanduslikel alustel. Ja lõpuks tuleb märkida, et Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-18/01, Korhonen, (54) ei hõlma riigiabiga seotud õigusakte, vaid nõukogu direktiivi 92/50/EMÜ (55).

50

51

52

53

54

55

5.1.1.4.   
  Ettevõtetele tasu eest juurdepääsu võimaldamine sadama territooriumile ja taristule

Ettevõtetele tasu eest juurdepääsu võimaldamine sadama territooriumile ja taristule

| (61) | Huvitatud isikute ja Belgia ametiasutuste osutatud 19. juuli 2016. aasta teatise punkti 17 alapunktis f nimetatud komisjoni otsuses juhtumi SA.36346 (56) kohta ei väideta, et sadamate haldamise ja selle väärtuse tõstmise, eeskätt sadama territooriumi ja taristu väljarentimise või sellele tasu eest juurdepääsu võimaldamise näol oleks tegemist mittemajandusliku tegevusega. Juhtum SA.36346 hõlmas toetust avaliku territooriumi heakorrastamiseks ja mitte territooriumi või taristu tasu eest väljarentimist. |
| --- | --- |

(61)

Huvitatud isikute ja Belgia ametiasutuste osutatud 19. juuli 2016. aasta teatise punkti 17 alapunktis f nimetatud komisjoni otsuses juhtumi SA.36346 (56) kohta ei väideta, et sadamate haldamise ja selle väärtuse tõstmise, eeskätt sadama territooriumi ja taristu väljarentimise või sellele tasu eest juurdepääsu võimaldamise näol oleks tegemist mittemajandusliku tegevusega. Juhtum SA.36346 hõlmas toetust avaliku territooriumi heakorrastamiseks ja mitte territooriumi või taristu tasu eest väljarentimist.

56

| (62) | Komisjon on oma otsustuspraktikas juba leidnud, et avaliku sektori vara tasu eest väljarentimise näol on tegemist majandustegevusega, eeskätt juhul, kui sadamaga lepingu sõlminud isik pakub oma klientidele sadamateenuseid (57). Sadamavaldajate avaldatud hinnakirjadest ilmneb ühtlasi, (58) et kontsessioonitasudele lisandub käibemaks, mis annab tunnistust sellest, et tegemist on majandustegevusega. Niisamuti on ka sadama territooriumi väljarentimise näol tegemist majandustegevusega, mis maksustatakse käibemaksuga (59). |
| --- | --- |

(62)

Komisjon on oma otsustuspraktikas juba leidnud, et avaliku sektori vara tasu eest väljarentimise näol on tegemist majandustegevusega, eeskätt juhul, kui sadamaga lepingu sõlminud isik pakub oma klientidele sadamateenuseid (57). Sadamavaldajate avaldatud hinnakirjadest ilmneb ühtlasi, (58) et kontsessioonitasudele lisandub käibemaks, mis annab tunnistust sellest, et tegemist on majandustegevusega. Niisamuti on ka sadama territooriumi väljarentimise näol tegemist majandustegevusega, mis maksustatakse käibemaksuga (59).

57

58

59

| (63) | Komisjon märgib samuti, et Antwerpeni ja Zeebrugge sadamad rõhutavad oma kommentaarides, et kontsessionääri valik toimub pärast turuhanget, mis annab kinnitust sellest, et need sadamad pakuvad sadamataristule juurdepääsu võimaldades varasid või teenuseid turutingimustes. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon märgib samuti, et Antwerpeni ja Zeebrugge sadamad rõhutavad oma kommentaarides, et kontsessionääri valik toimub pärast turuhanget, mis annab kinnitust sellest, et need sadamad pakuvad sadamataristule juurdepääsu võimaldades varasid või teenuseid turutingimustes.

turuhanget

5.1.1.5.   
  Majandustegevuse käsitlemine põhi- või kõrvaltegevusena

Majandustegevuse käsitlemine põhi- või kõrvaltegevusena

| (64) | Asjaolu, et teatud üksuse majandustegevus on väikesemahuline või kõrvalise tähtsusega võrreldes tema mittemajandusliku tegevusega, ei võimalda põhimõtteliselt jätta see tegevus arvesse võtmata riigiabi eeskirjade kohaldamisel. |
| --- | --- |

(64)

Asjaolu, et teatud üksuse majandustegevus on väikesemahuline või kõrvalise tähtsusega võrreldes tema mittemajandusliku tegevusega, ei võimalda põhimõtteliselt jätta see tegevus arvesse võtmata riigiabi eeskirjade kohaldamisel.

| (65) | Lisaks sellele, ilma et oleks vaja anda hinnangut eri tegevusliikide proportsiooni kohta iga sadama kohta eraldi, ilmneb eelnevatest selgitustest, et väga suure osa tegevuse näol, mida huvitatud isikud või Belgia ametiasutused käsitasid mittemajandusliku tegevusena (territooriumi rentimine, tasu eest taristule juurdepääsu võimaldamine), on tegelikult tegemist majandustegevusega. Nagu eelnevast ilmneb, ei ole vaidlustatud asjaolu, et sadamatasud ja kontsessioonitasud moodustavad suurema osa Belgia sadamate käibest ning Antwerpeni sadama puhul on vastavad tulud isegi suuremad jooksvatest kogukuludest. |
| --- | --- |

(65)

Lisaks sellele, ilma et oleks vaja anda hinnangut eri tegevusliikide proportsiooni kohta iga sadama kohta eraldi, ilmneb eelnevatest selgitustest, et väga suure osa tegevuse näol, mida huvitatud isikud või Belgia ametiasutused käsitasid mittemajandusliku tegevusena (territooriumi rentimine, tasu eest taristule juurdepääsu võimaldamine), on tegelikult tegemist majandustegevusega. Nagu eelnevast ilmneb, ei ole vaidlustatud asjaolu, et sadamatasud ja kontsessioonitasud moodustavad suurema osa Belgia sadamate käibest ning Antwerpeni sadama puhul on vastavad tulud isegi suuremad jooksvatest kogukuludest.

| (66) | Kuigi komisjon nõustub sellega, et juhul kui taristut kasutatakse peaaegu eranditult mittemajanduslikuks tegevuseks, võib selle rahastamine jääda täielikult riigiabi eeskirjade kohaldamisalast välja, tingimusel, et seda kasutatakse majanduslikult ainult kõrvaltegevuseks, (60) ei tähenda asjaolu, et sadamad tegelevad mittemajandusliku tegevusega, seda, et ka sadamataristut kasutatakse peaaegu eranditult seoses mittemajandusliku tegevusega. |
| --- | --- |

(66)

Kuigi komisjon nõustub sellega, et juhul kui taristut kasutatakse peaaegu eranditult mittemajanduslikuks tegevuseks, võib selle rahastamine jääda täielikult riigiabi eeskirjade kohaldamisalast välja, tingimusel, et seda kasutatakse majanduslikult ainult kõrvaltegevuseks, (60) ei tähenda asjaolu, et sadamad tegelevad mittemajandusliku tegevusega, seda, et ka sadamataristut kasutatakse peaaegu eranditult seoses mittemajandusliku tegevusega.

60

Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (67) | Komisjon järeldab seega, et meetmega hõlmatud Belgia sadamate tegevuse näol on vähemalt osaliselt tegemist majandustegevusega. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon järeldab seega, et meetmega hõlmatud Belgia sadamate tegevuse näol on vähemalt osaliselt tegemist majandustegevusega.

5.1.2.   MAJANDUSLIK EELIS

| (68) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt hõlmab eelise mõiste lisaks kasule ka toiminguid, mis eri viisidel vähendavad tasusid, mida ettevõtja eelarve tavaliselt sisaldab (61). |
| --- | --- |

(68)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt hõlmab eelise mõiste lisaks kasule ka toiminguid, mis eri viisidel vähendavad tasusid, mida ettevõtja eelarve tavaliselt sisaldab (61).

61

| (69) | Komisjon märgib, et Belgia maksundust hõlmavate õigusaktide kohaselt ei maksustata äriühingute tulumaksuga kasumit, mida Belgia sadamad saavad tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 nimetatud tegevuse tulemusel. Seega ei pea need sadamad kandma kulusid sarnaselt tavapäraselt äriühingute tulumaksuga maksustatavatele üksustele. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon märgib, et Belgia maksundust hõlmavate õigusaktide kohaselt ei maksustata äriühingute tulumaksuga kasumit, mida Belgia sadamad saavad tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 nimetatud tegevuse tulemusel. Seega ei pea need sadamad kandma kulusid sarnaselt tavapäraselt äriühingute tulumaksuga maksustatavatele üksustele.

| (70) | Juriidiliste isikute tulumaksuga ei maksustata kasumi kogusummat. Üksuste puhul, kelle suhtes kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu, maksustatakse vaid nende Belgias asuva kinnisvaraga seotud katastritulud ning kapitali- ja vallasvaratulud (62). Seega ei hõlma juriidiliste isikute tulumaksuga maksustatav summa sadamate saadavat kogukasumit, näiteks ei maksustata sadama klientide makstavaid sadamatasusid, mille eest sadamad osutavad teenuseid, ega sadamataristu kasutamise eest makstavaid renditasusid. Lisaks sellele on osa juriidilisteisikute tulumaksuga maksustatava tulu puhul maksumäär üldiselt madalam (63) äriühingute tulumaksu määrast (33,99 %). Majandustegevuse eest makstava maksu summa on seega väiksem, kui see oleks äriühingute tulumaksu eeskirjade kohaldamise puhul. |
| --- | --- |

(70)

Juriidiliste isikute tulumaksuga ei maksustata kasumi kogusummat. Üksuste puhul, kelle suhtes kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu, maksustatakse vaid nende Belgias asuva kinnisvaraga seotud katastritulud ning kapitali- ja vallasvaratulud (62). Seega ei hõlma juriidiliste isikute tulumaksuga maksustatav summa sadamate saadavat kogukasumit, näiteks ei maksustata sadama klientide makstavaid sadamatasusid, mille eest sadamad osutavad teenuseid, ega sadamataristu kasutamise eest makstavaid renditasusid. Lisaks sellele on osa juriidilisteisikute tulumaksuga maksustatava tulu puhul maksumäär üldiselt madalam (63) äriühingute tulumaksu määrast (33,99 %). Majandustegevuse eest makstava maksu summa on seega väiksem, kui see oleks äriühingute tulumaksu eeskirjade kohaldamise puhul.

62

63

| (71) | Lisaks sellele ei ole Belgia esitanud tõendeid, mis oleksid võimaldanud vaidlustada seda komisjoni järeldust 9. juulil 2014 algatatud koostöömenetluse raames ega esitatud kommentaarides pärast ametliku uurimismenetluse algatamist 8. juulil 2016. Belgia ei ole samuti vaidlustanud Madalmaade sadamate esitatud kommentaare, mille kohaselt Antwerpeni, Zeebrugge ja Genti sadamate suhtes kohaldatav maksumäär on oluliselt madalam Belgia äriühingute tulumaksu määrast (33,99 %). |
| --- | --- |

(71)

Lisaks sellele ei ole Belgia esitanud tõendeid, mis oleksid võimaldanud vaidlustada seda komisjoni järeldust 9. juulil 2014 algatatud koostöömenetluse raames ega esitatud kommentaarides pärast ametliku uurimismenetluse algatamist 8. juulil 2016. Belgia ei ole samuti vaidlustanud Madalmaade sadamate esitatud kommentaare, mille kohaselt Antwerpeni, Zeebrugge ja Genti sadamate suhtes kohaldatav maksumäär on oluliselt madalam Belgia äriühingute tulumaksu määrast (33,99 %).

| (72) | Samuti ei ole võimalik nõustuda Flaami piirkonna sadamakomisjoni väidetega, mille kohaselt on tulumaksuvabastusest tuleneva eelise sisuline eesmärk üksnes hüvitada sadamavaldajate teostatavat järjest suurenevat nende pädevusalasse mittekuuluva mittemajandusliku taristu rahastamist. Mitte ükski siseriikliku õiguse säte ei võimalda tagada, et eelisele vastav summa on piiratud üksnes kõnealuse mittemajandusliku taristuga seotud kuludega (64). Tulumaksuvabastus, mille summa on proportsionaalne saadava kasumiga, annab eelise, mille suurus ei sõltu mittemajandusliku taristu rahastamisega seotud võimalikest kuludest. |
| --- | --- |

(72)

Samuti ei ole võimalik nõustuda Flaami piirkonna sadamakomisjoni väidetega, mille kohaselt on tulumaksuvabastusest tuleneva eelise sisuline eesmärk üksnes hüvitada sadamavaldajate teostatavat järjest suurenevat nende pädevusalasse mittekuuluva mittemajandusliku taristu rahastamist. Mitte ükski siseriikliku õiguse säte ei võimalda tagada, et eelisele vastav summa on piiratud üksnes kõnealuse mittemajandusliku taristuga seotud kuludega (64). Tulumaksuvabastus, mille summa on proportsionaalne saadava kasumiga, annab eelise, mille suurus ei sõltu mittemajandusliku taristu rahastamisega seotud võimalikest kuludest.

64

| (73) | Seega leiab komisjon, et kõnealused sadamad said eelise ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mille suurus võrdub erinevusega äriühingute tulumaksu summa, mida sadamad oleksid pidanud maksma majandustegevuse eest, ning juriidiliste isikute tulumaksu summa, mida nende majandustegevuse eest on võimalik nõuda, vahel. |
| --- | --- |

(73)

Seega leiab komisjon, et kõnealused sadamad said eelise ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mille suurus võrdub erinevusega äriühingute tulumaksu summa, mida sadamad oleksid pidanud maksma majandustegevuse eest, ning juriidiliste isikute tulumaksu summa, mida nende majandustegevuse eest on võimalik nõuda, vahel.

5.1.3.   RIIGI RESSURSID JA SEOSTATAVUS RIIGIGA

| (74) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt käsitatakse riigiabina üksnes liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest antud abi. Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et loobumine ressurssidest, mis üldjuhul oleksid pidanud laekuma riigieelarvesse, on käsitatav riigi ressursside kasutamisena (65). |
| --- | --- |

(74)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt käsitatakse riigiabina üksnes liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest antud abi. Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et loobumine ressurssidest, mis üldjuhul oleksid pidanud laekuma riigieelarvesse, on käsitatav riigi ressursside kasutamisena (65).

65

| (75) | Vastupidiselt Belgia ametiasutuste väidetule tuleb öelda, et kui sadamate majandustegevuse juriidiliste isikute tulumaksuga maksustamise tulemusel kohaldatakse maksukohustuslase suhtes soodsamat maksustamist kui äriühingute tulumaksuga maksustamise korral (vt eelnev punkt 5.1.2 majanduseelise olemasolu kohta), on tegemist riigile väiksema maksutulu laekumisega. |
| --- | --- |

(75)

Vastupidiselt Belgia ametiasutuste väidetule tuleb öelda, et kui sadamate majandustegevuse juriidiliste isikute tulumaksuga maksustamise tulemusel kohaldatakse maksukohustuslase suhtes soodsamat maksustamist kui äriühingute tulumaksuga maksustamise korral (vt eelnev punkt 5.1.2 majanduseelise olemasolu kohta), on tegemist riigile väiksema maksutulu laekumisega.

| (76) | Seetõttu leiab komisjon, et meetme abil toimub riigi ressursside üleandmine ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(76)

Seetõttu leiab komisjon, et meetme abil toimub riigi ressursside üleandmine ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (77) | Lisaks sellele, kuivõrd kõnealune maksusüsteem kuulub Belgia üldisesse maksusüsteemi ja selle kohaldamine Belgia puhul ei tulene Euroopa Liidu õigusaktidest, on see seostatav riigiga (66). |
| --- | --- |

(77)

Lisaks sellele, kuivõrd kõnealune maksusüsteem kuulub Belgia üldisesse maksusüsteemi ja selle kohaldamine Belgia puhul ei tulene Euroopa Liidu õigusaktidest, on see seostatav riigiga (66).

66

5.1.4.   VALIKULISUS

| (78) | Selleks et meedet saaks käsitada riigiabina, peab see olema valikuline, see tähendab, et meede peab soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (67). |
| --- | --- |

(78)

Selleks et meedet saaks käsitada riigiabina, peab see olema valikuline, see tähendab, et meede peab soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (67).

67

| (79) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (68) hõlmab ettevõtte eelarvesse tavapäraselt kuuluvaid kulusid vähendava meetme, nagu maksuvabastus, hindamine kolme etappi: esmalt tuleb välja selgitada, milline on kõnealuses liikmesriigis kehtiv üldine või tavapärane maksunduskord (nn võrdlussüsteem). Teiseks tuleb kindlaks määrata, kas vaadeldav maksualane meede kujutab endast erandit sellest süsteemist, eristades ettevõtjaid, kes on kõnealuse võrdlussüsteemina määratletava süsteemi eesmärke arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. Sellisel juhul on meede automaatselt valikuline. Kolmandaks tuleb kindlaks määrata, kas erandi moodustav meede on võrdlussüsteemi laadi või kogumajanduse sisemise loogika alusel põhjendatav (69). Selle kolmanda etapi puhul on liikmesriigi kohus tõendada, et maksustamise erisus tuleneb otseselt tema maksusüsteemi aluspõhimõtetest või -suunistest (70). |
| --- | --- |

(79)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (68) hõlmab ettevõtte eelarvesse tavapäraselt kuuluvaid kulusid vähendava meetme, nagu maksuvabastus, hindamine kolme etappi: esmalt tuleb välja selgitada, milline on kõnealuses liikmesriigis kehtiv üldine või tavapärane maksunduskord (nn võrdlussüsteem). Teiseks tuleb kindlaks määrata, kas vaadeldav maksualane meede kujutab endast erandit sellest süsteemist, eristades ettevõtjaid, kes on kõnealuse võrdlussüsteemina määratletava süsteemi eesmärke arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. Sellisel juhul on meede automaatselt valikuline. Kolmandaks tuleb kindlaks määrata, kas erandi moodustav meede on võrdlussüsteemi laadi või kogumajanduse sisemise loogika alusel põhjendatav (69). Selle kolmanda etapi puhul on liikmesriigi kohus tõendada, et maksustamise erisus tuleneb otseselt tema maksusüsteemi aluspõhimõtetest või -suunistest (70).

68

69

70

| (80) | Menetluse jooksul on Belgia ametiasutused kaitsnud kaht seisukohta. Vastustes komisjoni talituste 3. juulil 2013 edastatud küsimustikule märkisid Belgia ametiasutused esmalt, et sadamate äriühingute tulumaksust vabastamise õiguslik alus on tulumaksuseadustiku artikli 180 lõige 2. Seejärel leidsid nad aga 19. detsembril 2016 edastatud kommentaarides, et sadamate suhtes ei kohaldata äriühingute tulumaksu, sest kohaldatakse lihtsalt tulumaksuseadustiku artiklites 1 ja 2 sätestatud üldisi eeskirju, kuivõrd sadamate näol ei ole tegemist äriühingutega tulumaksuseadustiku artikli 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(80)

Menetluse jooksul on Belgia ametiasutused kaitsnud kaht seisukohta. Vastustes komisjoni talituste 3. juulil 2013 edastatud küsimustikule märkisid Belgia ametiasutused esmalt, et sadamate äriühingute tulumaksust vabastamise õiguslik alus on tulumaksuseadustiku artikli 180 lõige 2. Seejärel leidsid nad aga 19. detsembril 2016 edastatud kommentaarides, et sadamate suhtes ei kohaldata äriühingute tulumaksu, sest kohaldatakse lihtsalt tulumaksuseadustiku artiklites 1 ja 2 sätestatud üldisi eeskirju, kuivõrd sadamate näol ei ole tegemist äriühingutega tulumaksuseadustiku artikli 2 tähenduses.

| (81) | Riigiabi mõiste näol on tegemist objektiivse mõistega ning arvesse tuleb võtta üksnes meetme mõju. Asjaolu, et Belgia sadamad ei maksa äriühingute tulumaksu, ei ole vaidlustatud, kuid selle maksuvabastuse alus võib Belgia ametiasutuste väitel olla kas tulumaksuseadustiku artikli 180 lõige 2 või tulumaksuseadustiku artiklid 1 ja 2. |
| --- | --- |

(81)

Riigiabi mõiste näol on tegemist objektiivse mõistega ning arvesse tuleb võtta üksnes meetme mõju. Asjaolu, et Belgia sadamad ei maksa äriühingute tulumaksu, ei ole vaidlustatud, kuid selle maksuvabastuse alus võib Belgia ametiasutuste väitel olla kas tulumaksuseadustiku artikli 180 lõige 2 või tulumaksuseadustiku artiklid 1 ja 2.

5.1.4.1.   
  Valikulisuse hinnang, kui Belgia sadamate tulumaksuvabastuse õiguslik alus on tulumaksuseadustiku artiklid 1 ja 2.

Valikulisuse hinnang, kui Belgia sadamate tulumaksuvabastuse õiguslik alus on tulumaksuseadustiku artiklid 1 ja 2.

| (82) | 19. detsembri 2016. aasta kommentaarides märgivad Belgia ametiasutused, et tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätetel ei ole õiguslikku jõudu ning need sätted on üksnes deklaratiivsed. Nende tühistamine ei muuda sadamate seisundit äriühingute tulumaksu kohaldamise suhtes. Sadamate tulumaksuvabastus tuleneb Belgia ametiasutuste väitel tulumaksuseaduse artiklite 1 ja 2 sätetest ning Belgia maksusüsteemi üldpõhimõtetest. Belgia ametiasutused väidavad, et sadamate näol ei ole tegemist äriühingutega tulumaksuseadustiku artiklite 1 ja 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(82)

19. detsembri 2016. aasta kommentaarides märgivad Belgia ametiasutused, et tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätetel ei ole õiguslikku jõudu ning need sätted on üksnes deklaratiivsed. Nende tühistamine ei muuda sadamate seisundit äriühingute tulumaksu kohaldamise suhtes. Sadamate tulumaksuvabastus tuleneb Belgia ametiasutuste väitel tulumaksuseaduse artiklite 1 ja 2 sätetest ning Belgia maksusüsteemi üldpõhimõtetest. Belgia ametiasutused väidavad, et sadamate näol ei ole tegemist äriühingutega tulumaksuseadustiku artiklite 1 ja 2 tähenduses.

| (83) | Sellisel juhul moodustavad võrdlussüsteemi tulumaksuseadustiku artiklid 1 ja 2, milles on sätestatud, et äriühinguid maksustatakse äriühingute tulumaksuga, samas kui residentidest juriidilisi isikuid, kelle puhul ei ole tegemist äriühingutega, maksustatakse juriidiliste isikute tulumaksuga. Kuivõrd Belgia ametiasutuse väitel sadamad ei ole äriühingud, kohaldatakse nende suhtes juriidiliste isikute tulumaksu. Tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätted, milles väljendatakse vaid artiklites 1 ja 2 toodud üldisi eeskirju, ei moodusta seega erandit võrdlussüsteemi suhtes ning on kõnealuse võrdlussüsteemi lahutamatu osa. Lähtuvalt sellest, et sadamate näol ei ole tegemist äriühingutega, võib juriidiliste isikute tulumaksuga seotud eeskirju käsitada kitsama võrdlussüsteemina. |
| --- | --- |

(83)

Sellisel juhul moodustavad võrdlussüsteemi tulumaksuseadustiku artiklid 1 ja 2, milles on sätestatud, et äriühinguid maksustatakse äriühingute tulumaksuga, samas kui residentidest juriidilisi isikuid, kelle puhul ei ole tegemist äriühingutega, maksustatakse juriidiliste isikute tulumaksuga. Kuivõrd Belgia ametiasutuse väitel sadamad ei ole äriühingud, kohaldatakse nende suhtes juriidiliste isikute tulumaksu. Tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätted, milles väljendatakse vaid artiklites 1 ja 2 toodud üldisi eeskirju, ei moodusta seega erandit võrdlussüsteemi suhtes ning on kõnealuse võrdlussüsteemi lahutamatu osa. Lähtuvalt sellest, et sadamate näol ei ole tegemist äriühingutega, võib juriidiliste isikute tulumaksuga seotud eeskirju käsitada kitsama võrdlussüsteemina.

| (84) | See tõlgendus tugineb eeskätt eeldusele, et sadamate tegevuse laad võimaldab kindlalt välistada selle, et neid võib käsitada (residentidest juriidiliste isikute) tulumaksustamise seisukohalt äriühingutena, samas kui nende puhul on tegemist ettevõtjatega ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, nagu on näidatud eespool. Ei Belgia ega kolmandate isikute esitatud märkustes ei esitata veenvaid tõendusi selle seisukoha paikapidavuse kohta. |
| --- | --- |

(84)

See tõlgendus tugineb eeskätt eeldusele, et sadamate tegevuse laad võimaldab kindlalt välistada selle, et neid võib käsitada (residentidest juriidiliste isikute) tulumaksustamise seisukohalt äriühingutena, samas kui nende puhul on tegemist ettevõtjatega ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, nagu on näidatud eespool. Ei Belgia ega kolmandate isikute esitatud märkustes ei esitata veenvaid tõendusi selle seisukoha paikapidavuse kohta.

| (85) | Komisjon leiab vastupidi, et sadamate näol on tulumaksu kohaldamise seisukohalt tegemist äriühingutega seoses nende tegevuse põhiomadustega ja seoses sellega, et nad tegelevad majandustegevusega, mis võimaldab neid käsitada ettevõtjatena ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Seejuures ei võimalda ükski siseriikliku õiguse säte seda äriühinguna käsitamist vaidlustada. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon leiab vastupidi, et sadamate näol on tulumaksu kohaldamise seisukohalt tegemist äriühingutega seoses nende tegevuse põhiomadustega ja seoses sellega, et nad tegelevad majandustegevusega, mis võimaldab neid käsitada ettevõtjatena ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Seejuures ei võimalda ükski siseriikliku õiguse säte seda äriühinguna käsitamist vaidlustada.

| (86) | Komisjon märgib, et eeldus, millel põhineb Belgia ametiasutuste väide, on vastuolus tulumaksuseadustiku ametlike kommentaaridega, muude siseriiklike õigusaktidega ning Belgia valitsuse ametlike seisukohavõttudega. Tulumaksuseadustiku ametlikes kommentaarides on märgitud, et juriidilised isikud, kes on „tingimusteta“ äriühingute tulumaksu kohaldamisalast välja jäetud (eeskätt sadamad tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätete kohaselt) peavad
  „põhimõtteliselt olema maksukohustuslased, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu“
   (71). Ka õigusliku vormi alusel (ja vastava õigusliku vormiga üldiselt seotud tunnuste põhjal) peaks suurema osa tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 loetletud sadamate suhtes, kelle näol on tegemist aktsiaseltside, osaühingute või autonoomsete sadamavalitsustega, kohaldatama äriühingute tulumaksu (72). Samuti tuleb märkida, et 2. märtsi 1999. aasta Flaami piirkonna sadamaid käsitlev määrus hõlmab viiteid sadamategevuse tööstuslikule (73) ja/või ärilisele iseloomule, (74) mis võimaldab nende käsitamist äriühingutena tulumaksuseadustiku artikli 2 tähenduses ja peaks tooma kaasa nende maksustamise äriühingute tulumaksuga. Seejuures on ka Belgia valitsus ise väitnud Belgia konstitutsioonikohtu ees, et sadamad, nagu ka teised tulumaksuseadustiku artiklis 180 ja artikli 220 lõikes 2 nimetatud äriühingud ja juriidilised isikud on
  „tegelikult juriidilised isikud, kelle tegevusel või tehingutel on kasumi teenimise eesmärk tulumaksuseadustiku artikli 2 tähenduses“
   (75). Belgia esindajatekoja ees kinnitas riigi peaministri asetäitja ning rahanduse ja väliskaubanduse minister, et Belgia sadamad on avalik-õiguslikud ettevõtted, kelle suhtes tulumaksuseadustiku artiklis 180 sätestatud tingimusteta maksuvabastuse puudumisel tuleks kohaldada tulumaksuseadustiku artiklites 1, 2 ja 179 alusel äriühingute tulumaksu (76). Lõpuks tuleb märkida, et sadamate suhtes ei kohaldata juriidiliste isikute tulumaksu mitte tavapäraselt ja otseselt, vaid üksnes seoses sellega, et nad on sellest maksust spetsiifiliselt vabastatud tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätete alusel, kohaldades tulumaksuseadustiku artikli 220 lõike 2 sätteid, mis on vastuolus Belgia ametiasutuste tõlgendusega, mille kohaselt sadamate suhtes kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu, kuna tegemist on residentidest juriidiliste isikutega, kes ei ole äriühingud. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon märgib, et eeldus, millel põhineb Belgia ametiasutuste väide, on vastuolus tulumaksuseadustiku ametlike kommentaaridega, muude siseriiklike õigusaktidega ning Belgia valitsuse ametlike seisukohavõttudega. Tulumaksuseadustiku ametlikes kommentaarides on märgitud, et juriidilised isikud, kes on „tingimusteta“ äriühingute tulumaksu kohaldamisalast välja jäetud (eeskätt sadamad tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätete kohaselt) peavad
  „põhimõtteliselt olema maksukohustuslased, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu“
   (71). Ka õigusliku vormi alusel (ja vastava õigusliku vormiga üldiselt seotud tunnuste põhjal) peaks suurema osa tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 loetletud sadamate suhtes, kelle näol on tegemist aktsiaseltside, osaühingute või autonoomsete sadamavalitsustega, kohaldatama äriühingute tulumaksu (72). Samuti tuleb märkida, et 2. märtsi 1999. aasta Flaami piirkonna sadamaid käsitlev määrus hõlmab viiteid sadamategevuse tööstuslikule (73) ja/või ärilisele iseloomule, (74) mis võimaldab nende käsitamist äriühingutena tulumaksuseadustiku artikli 2 tähenduses ja peaks tooma kaasa nende maksustamise äriühingute tulumaksuga. Seejuures on ka Belgia valitsus ise väitnud Belgia konstitutsioonikohtu ees, et sadamad, nagu ka teised tulumaksuseadustiku artiklis 180 ja artikli 220 lõikes 2 nimetatud äriühingud ja juriidilised isikud on
  „tegelikult juriidilised isikud, kelle tegevusel või tehingutel on kasumi teenimise eesmärk tulumaksuseadustiku artikli 2 tähenduses“
   (75). Belgia esindajatekoja ees kinnitas riigi peaministri asetäitja ning rahanduse ja väliskaubanduse minister, et Belgia sadamad on avalik-õiguslikud ettevõtted, kelle suhtes tulumaksuseadustiku artiklis 180 sätestatud tingimusteta maksuvabastuse puudumisel tuleks kohaldada tulumaksuseadustiku artiklites 1, 2 ja 179 alusel äriühingute tulumaksu (76). Lõpuks tuleb märkida, et sadamate suhtes ei kohaldata juriidiliste isikute tulumaksu mitte tavapäraselt ja otseselt, vaid üksnes seoses sellega, et nad on sellest maksust spetsiifiliselt vabastatud tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätete alusel, kohaldades tulumaksuseadustiku artikli 220 lõike 2 sätteid, mis on vastuolus Belgia ametiasutuste tõlgendusega, mille kohaselt sadamate suhtes kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu, kuna tegemist on residentidest juriidiliste isikutega, kes ei ole äriühingud.

„põhimõtteliselt olema maksukohustuslased, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu“

71

72

73

74

„tegelikult juriidilised isikud, kelle tegevusel või tehingutel on kasumi teenimise eesmärk tulumaksuseadustiku artikli 2 tähenduses“

75

76

| (87) | Seega ei jaga komisjon seisukohta, mille kohaselt isegi kui artikli 180 lõige 2 kuulutada kehtetuks, ei tähenda see, et sadamate suhtes kohaldataks äriühingute tulumaksu tulumaksuseadustiku artiklite 1 ja 2 alusel. Eelmises põhjenduses osutatud asjaolude tõttu on komisjon, vastupidi, seisukohal, et Belgia siseriikliku õiguse üldeeskirjade kohaselt peaks sadamate suhtes, kes on tulumaksuseadustiku artikli 2 kohaselt äriühingud, kohaldama äriühingute tulumaksu, kui nad ei ole sellest ametlikult ja tingimusteta vabastatud tulumaksuseadustiku artikli 180 kõike 2 sätete alusel. Samadel põhjustel leiab komisjon, et sadamate maksustamise puhul tuleb võrdlussüsteemiks võtta juriidiliste isikute tulumaksu eeskirjad. |
| --- | --- |

(87)

Seega ei jaga komisjon seisukohta, mille kohaselt isegi kui artikli 180 lõige 2 kuulutada kehtetuks, ei tähenda see, et sadamate suhtes kohaldataks äriühingute tulumaksu tulumaksuseadustiku artiklite 1 ja 2 alusel. Eelmises põhjenduses osutatud asjaolude tõttu on komisjon, vastupidi, seisukohal, et Belgia siseriikliku õiguse üldeeskirjade kohaselt peaks sadamate suhtes, kes on tulumaksuseadustiku artikli 2 kohaselt äriühingud, kohaldama äriühingute tulumaksu, kui nad ei ole sellest ametlikult ja tingimusteta vabastatud tulumaksuseadustiku artikli 180 kõike 2 sätete alusel. Samadel põhjustel leiab komisjon, et sadamate maksustamise puhul tuleb võrdlussüsteemiks võtta juriidiliste isikute tulumaksu eeskirjad.

| (88) | Belgia ametiasutused ja teatud huvitatud kolmandad isikud väidavad oma kommentaarides, et sadamate tulumaksuvabastus tuleneb lisaks tulumaksuseadustiku üldistele eeskirjadele (artiklid 1 ja 2) ka siseriikliku õiguse muudest üldistest eeskirjadest (üldine õiguspõhimõte, kohtupraktikast tulenev eeskiri, mille kohaselt avalikke teenuseid, ülesandeid ja varasid võib maksustada vaid juhul, kui see on sõnaselgelt õigusaktidega või põhiseadusega ette nähtud). |
| --- | --- |

(88)

Belgia ametiasutused ja teatud huvitatud kolmandad isikud väidavad oma kommentaarides, et sadamate tulumaksuvabastus tuleneb lisaks tulumaksuseadustiku üldistele eeskirjadele (artiklid 1 ja 2) ka siseriikliku õiguse muudest üldistest eeskirjadest (üldine õiguspõhimõte, kohtupraktikast tulenev eeskiri, mille kohaselt avalikke teenuseid, ülesandeid ja varasid võib maksustada vaid juhul, kui see on sõnaselgelt õigusaktidega või põhiseadusega ette nähtud).

| (89) | Nende asjaoludega seoses märgib komisjon, et Belgia õigussüsteemi üldiste eeskirjade nõuetekohase kohaldamise korral tuleks sadamad maksustada äriühingute tulumaksuga seoses majandustegevusest saadavate tuludega. |
| --- | --- |

(89)

Nende asjaoludega seoses märgib komisjon, et Belgia õigussüsteemi üldiste eeskirjade nõuetekohase kohaldamise korral tuleks sadamad maksustada äriühingute tulumaksuga seoses majandustegevusest saadavate tuludega.

| (90) | Seejuures, isegi kui vastupidiselt komisjoni tõendatule võiksid kõnealused siseriiklikud õigusaktid või nende ametiasutuste pakutav tõlgendamine viia äriühingute tulumaksu mittekohaldamiseni Belgia sadamate suhtes, tekitaksid need eeskirjad diskrimineeriva olukorra ettevõtjate vahel, kes tegelevad majandustegevusega ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses (vt eespool punkt 5.1.1). Samaväärselt komisjoni allpool analüüsitud tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätetega annaksid ka need eeskirjad või kogu Belgia tulumaksusüsteem tervikuna teatud ettevõtjatele, st sadamatele, eelise, kuna need ettevõtjad oleksid, võttes arvesse nende majandustegevusest saadavaid tulusid, samas olukorras teiste ettevõtjatega (residentidest juriidiliste isikutega), kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu seoses residentidest juriidiliste isikute suhtes kohaldatava tulumaksu eesmärgiga, st kasumi maksustamisega. Komisjon leiab, et sadamad ei järgi „toimimispõhimõtteid, mis eristavad neid selgelt teistest ettevõtjatest“, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu (77). Asjaolu, et sadamatel ei ole kasumi saamise eesmärki, (78) ei ole piisav eeldamaks, et nad on erinevas olukorras võrreldes teiste ettevõtjatega, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu. Sellise eelduse korral oleks kogu Belgias kohaldatav süsteem valikuline (79). |
| --- | --- |

(90)

Seejuures, isegi kui vastupidiselt komisjoni tõendatule võiksid kõnealused siseriiklikud õigusaktid või nende ametiasutuste pakutav tõlgendamine viia äriühingute tulumaksu mittekohaldamiseni Belgia sadamate suhtes, tekitaksid need eeskirjad diskrimineeriva olukorra ettevõtjate vahel, kes tegelevad majandustegevusega ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses (vt eespool punkt 5.1.1). Samaväärselt komisjoni allpool analüüsitud tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätetega annaksid ka need eeskirjad või kogu Belgia tulumaksusüsteem tervikuna teatud ettevõtjatele, st sadamatele, eelise, kuna need ettevõtjad oleksid, võttes arvesse nende majandustegevusest saadavaid tulusid, samas olukorras teiste ettevõtjatega (residentidest juriidiliste isikutega), kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu seoses residentidest juriidiliste isikute suhtes kohaldatava tulumaksu eesmärgiga, st kasumi maksustamisega. Komisjon leiab, et sadamad ei järgi „toimimispõhimõtteid, mis eristavad neid selgelt teistest ettevõtjatest“, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu (77). Asjaolu, et sadamatel ei ole kasumi saamise eesmärki, (78) ei ole piisav eeldamaks, et nad on erinevas olukorras võrreldes teiste ettevõtjatega, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu. Sellise eelduse korral oleks kogu Belgias kohaldatav süsteem valikuline (79).

toimimispõhimõtteid, mis eristavad neid selgelt teistest ettevõtjatest

77

78

79

| (91) | Seega isegi kui tulumaksuseadustiku artiklid 1 ja 2 oleksid Belgia sadamate äriühingute tulumaksust vabastamise õiguslikuks aluseks, on see maksuvabastus seoses sadamate majandustegevusega ikkagi prima facie valikuline. |
| --- | --- |

(91)

Seega isegi kui tulumaksuseadustiku artiklid 1 ja 2 oleksid Belgia sadamate äriühingute tulumaksust vabastamise õiguslikuks aluseks, on see maksuvabastus seoses sadamate majandustegevusega ikkagi prima facie valikuline.

prima facie

5.1.4.2.   
  Valikulisuse hinnang, kui Belgia sadamate tulumaksuvabastuse õiguslik alus on tulumaksuseadustiku artikli 180 lõige 2

Valikulisuse hinnang, kui Belgia sadamate tulumaksuvabastuse õiguslik alus on tulumaksuseadustiku artikli 180 lõige 2

| (92) | Nagu ilmneb eespool toodud kaalutlustest, on komisjon seisukohal, et Belgia sadamate tulumaksuvabastuse ainuke õiguslik alus on tulumaksuseadustiku artikli 180 lõige 2 ning kui see artikkel puuduks, kohaldataks sadamate suhtes äriühingute tulumaksu samaväärselt muude äriühingute või ettevõtetega, kes saavad kasumit seoses majandustegevusega. |
| --- | --- |

(92)

Nagu ilmneb eespool toodud kaalutlustest, on komisjon seisukohal, et Belgia sadamate tulumaksuvabastuse ainuke õiguslik alus on tulumaksuseadustiku artikli 180 lõige 2 ning kui see artikkel puuduks, kohaldataks sadamate suhtes äriühingute tulumaksu samaväärselt muude äriühingute või ettevõtetega, kes saavad kasumit seoses majandustegevusega.

5.1.4.2.1.   Võrdlussüsteem ja erand võrdlussüsteemist

Võrdlussüsteem ja erand võrdlussüsteemist

| (93) | Komisjon leiab, et vaadeldaval juhul tuleb võrdlussüsteemina kasutada üldisi maksunduseeskirju, mis tulenevad tulumaksuseadustiku artiklite 1 ja 2 sätetest. Tulumaksuseadustiku artikli 1 sätetega kehtestatakse Belgia residentidest juriidiliste isikute jaoks kahetine tulumaksusüsteem: äriühingute suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu ja juriidiliste isikute suhtes, kes ei ole äriühingud, kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu. Tulumaksuseadustiku artikkel 2 hõlmab kriteeriume, mis võimaldavad määrata kindlaks äriühingud ning seega juriidilised isikud, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu, ning elimineerimise teel need juriidilised isikud, kelle suhtes kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu. Artiklis 179 on sätestatud, et äriühingute tulumaksuga maksustatavad maksukohustuslased on residentidest äriühingud. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon leiab, et vaadeldaval juhul tuleb võrdlussüsteemina kasutada üldisi maksunduseeskirju, mis tulenevad tulumaksuseadustiku artiklite 1 ja 2 sätetest. Tulumaksuseadustiku artikli 1 sätetega kehtestatakse Belgia residentidest juriidiliste isikute jaoks kahetine tulumaksusüsteem: äriühingute suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu ja juriidiliste isikute suhtes, kes ei ole äriühingud, kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu. Tulumaksuseadustiku artikkel 2 hõlmab kriteeriume, mis võimaldavad määrata kindlaks äriühingud ning seega juriidilised isikud, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu, ning elimineerimise teel need juriidilised isikud, kelle suhtes kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu. Artiklis 179 on sätestatud, et äriühingute tulumaksuga maksustatavad maksukohustuslased on residentidest äriühingud.

võrdlussüsteemina

| (94) | Tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 näol on tegemist erandiga nimetatud üldistest maksueeskirjadest. Selle lõike sätetega vabastatakse sadamad tingimusteta äriühingute tulumaksu kohaldamisest, kohaldamata ka üldisi artiklites 1 ja 2 sätestatud eeskirju äriühingute tulumaksu ja juriidiliste isikute tulumaksu kohustuslaste eristamiseks, st arvestamata seda, kas kõnealuste sadamate näol on tegemist äriühingutega või mitte (80). |
| --- | --- |

(94)

Tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 näol on tegemist erandiga nimetatud üldistest maksueeskirjadest. Selle lõike sätetega vabastatakse sadamad tingimusteta äriühingute tulumaksu kohaldamisest, kohaldamata ka üldisi artiklites 1 ja 2 sätestatud eeskirju äriühingute tulumaksu ja juriidiliste isikute tulumaksu kohustuslaste eristamiseks, st arvestamata seda, kas kõnealuste sadamate näol on tegemist äriühingutega või mitte (80).

erandiga

80

| (95) | Kuivõrd põhjenduses 86 toodud põhjustel tuleb sadamaid käsitada äriühingutena tulumaksuseadustiku artikli 1 tähenduses, võib sadamate tulumaksu kohaldamise võrdlussüsteemi määratleda kitsamalt, nii et see hõlmab äriühingute tulumaksu kohaldamise eeskirju ehk tulumaksuseadustiku artiklite 1 ja 179 sätteid, mille kohaselt residentidest äriühinguid maksustatakse äriühingute tulumaksuga, mis on määratletud kui
  „kogutulult võetav maks“
  . |
| --- | --- |

(95)

Kuivõrd põhjenduses 86 toodud põhjustel tuleb sadamaid käsitada äriühingutena tulumaksuseadustiku artikli 1 tähenduses, võib sadamate tulumaksu kohaldamise võrdlussüsteemi määratleda kitsamalt, nii et see hõlmab äriühingute tulumaksu kohaldamise eeskirju ehk tulumaksuseadustiku artiklite 1 ja 179 sätteid, mille kohaselt residentidest äriühinguid maksustatakse äriühingute tulumaksuga, mis on määratletud kui
  „kogutulult võetav maks“
  .

„kogutulult võetav maks“

| (96) | Pidades silmas võrdlussüsteemi, on tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätete näol tegemist ilmselge erandiga (see on selle sätte mõte), sest selle alusel jäetakse sadamad artikli 179 ja äriühingute tulumaksu kohaldamisalast välja, nii et need jäävad seejärel tulumaksuseadustiku artikli 220 lõike 2 kohaselt juriidiliste isikute tulumaksu kohaldamisalasse. Ilma tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 sätestatud selgesõnalise ja eriomase maksuvabastuseta tuleks Belgia sadamate suhtes samaväärselt teiste residentidest äriühingutega kohaldada täieõiguslikult äriühingute tulumaksu. |
| --- | --- |

(96)

Pidades silmas võrdlussüsteemi, on tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätete näol tegemist ilmselge erandiga (see on selle sätte mõte), sest selle alusel jäetakse sadamad artikli 179 ja äriühingute tulumaksu kohaldamisalast välja, nii et need jäävad seejärel tulumaksuseadustiku artikli 220 lõike 2 kohaselt juriidiliste isikute tulumaksu kohaldamisalasse. Ilma tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 sätestatud selgesõnalise ja eriomase maksuvabastuseta tuleks Belgia sadamate suhtes samaväärselt teiste residentidest äriühingutega kohaldada täieõiguslikult äriühingute tulumaksu.

5.1.4.2.2.   Erand võrdlussüsteemis, millega eristatakse ettevõtjaid, kes on kõnealuse võrdlussüsteemina määratletava süsteemi eesmärke arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras

Erand võrdlussüsteemis, millega eristatakse ettevõtjaid, kes on kõnealuse võrdlussüsteemina määratletava süsteemi eesmärke arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras

| (97) | Eelnevast ilmneb, et tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätted moodustavad erandi äriühingute tulude maksustamise üldistest eeskirjadest (võrreldes tulumaksuseadustiku artiklites 1 ja 2 sätestatud üldiste eeskirjadega ja tulumaksuseadustiku artiklis 179 sätestatud vähem üldiste eeskirjadega), eristades ettevõtjaid, kes on võrdlussüsteemina käsitatava maksusüsteemi eesmärke silmas pidades samaväärses faktilises ja õiguslikus olukorras. Sõltumata sellest, milline on kasutatav võrdlussüsteem (äriühingute tulumaks või residentidest juriidiliste isikute tulude üldine maksustamissüsteem), on tulumaksu eesmärk ikkagi maksustada tulusid, see on eesmärk, mida silmas pidades on kõik ettevõtted oma majandustegevusega seoses samaväärses faktilises ja õiguslikus olukorras. |
| --- | --- |

(97)

Eelnevast ilmneb, et tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 sätted moodustavad erandi äriühingute tulude maksustamise üldistest eeskirjadest (võrreldes tulumaksuseadustiku artiklites 1 ja 2 sätestatud üldiste eeskirjadega ja tulumaksuseadustiku artiklis 179 sätestatud vähem üldiste eeskirjadega), eristades ettevõtjaid, kes on võrdlussüsteemina käsitatava maksusüsteemi eesmärke silmas pidades samaväärses faktilises ja õiguslikus olukorras. Sõltumata sellest, milline on kasutatav võrdlussüsteem (äriühingute tulumaks või residentidest juriidiliste isikute tulude üldine maksustamissüsteem), on tulumaksu eesmärk ikkagi maksustada tulusid, see on eesmärk, mida silmas pidades on kõik ettevõtted oma majandustegevusega seoses samaväärses faktilises ja õiguslikus olukorras.

| (98) | Asjaolul, et sadamatel ei ole kasumi teenimisega seotud eesmärke või et nad pööravad vähem tähelepanu investeeringute tagasiteenimisele lühiajalises perspektiivis, ei ole selle hinnanguga seoses mingit tähtsust. On teada, et majandustegevusega tegelevate mittetulunduslike ettevõtete suhtes kohaldatavat maksuvabastust käsitatakse üldjuhul valikulisena, isegi kui seda võimaldatakse riikliku seadusandja püstitatud eesmärgiga toetada üksusi, keda käsitatakse sotsiaalselt vajalikena (81). Asjaolu, et Belgia sadamaid käitavad ja kontrollivad avalik-õiguslikud üksused või – jättes kõrvale majandustegevuse – et nad tegelevad mittemajandusliku tegevusega, nagu avaliku võimu teostamisega seotud ülesanded, ei tähenda, et nad oleksid äriühingute tulumaksustamise seisukohalt erinevas õiguslikus ja faktilises olukorras võrreldes ettevõtetega, kelle tulud pärinevad majandustegevusest. |
| --- | --- |

(98)

Asjaolul, et sadamatel ei ole kasumi teenimisega seotud eesmärke või et nad pööravad vähem tähelepanu investeeringute tagasiteenimisele lühiajalises perspektiivis, ei ole selle hinnanguga seoses mingit tähtsust. On teada, et majandustegevusega tegelevate mittetulunduslike ettevõtete suhtes kohaldatavat maksuvabastust käsitatakse üldjuhul valikulisena, isegi kui seda võimaldatakse riikliku seadusandja püstitatud eesmärgiga toetada üksusi, keda käsitatakse sotsiaalselt vajalikena (81). Asjaolu, et Belgia sadamaid käitavad ja kontrollivad avalik-õiguslikud üksused või – jättes kõrvale majandustegevuse – et nad tegelevad mittemajandusliku tegevusega, nagu avaliku võimu teostamisega seotud ülesanded, ei tähenda, et nad oleksid äriühingute tulumaksustamise seisukohalt erinevas õiguslikus ja faktilises olukorras võrreldes ettevõtetega, kelle tulud pärinevad majandustegevusest.

81

| (99) | Seega on vaadeldav meede prima facie valikuline selles osas, mis puudutab sadamate majandustegevust. |
| --- | --- |

(99)

Seega on vaadeldav meede prima facie valikuline selles osas, mis puudutab sadamate majandustegevust.

prima facie

5.1.4.3.   
  Põhjendatus süsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega

Põhjendatus süsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega

| (100) | Nagu eespool näidatud, peab liikmesriik tõendama, et erand on põhjendatav võrdlusmaksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. Kolme etappi hõlmava analüüsi kolmanda etapi puhul võivad erinevat kohtlemist põhjendada üksnes võrdlussüsteemi seesmisest loogikast tulenevad tegurid. |
| --- | --- |

(100)

Nagu eespool näidatud, peab liikmesriik tõendama, et erand on põhjendatav võrdlusmaksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. Kolme etappi hõlmava analüüsi kolmanda etapi puhul võivad erinevat kohtlemist põhjendada üksnes võrdlussüsteemi seesmisest loogikast tulenevad tegurid.

| (101) | Meetme vastavus siseriiklikele õigussätetele ei saa iseenesest olla süsteemist tulenev põhjendus, kui ei ole võimalik näidata, et see põhjendus tuleneb võrdlusaluseks võetud maksusüsteemi olemusest (82). |
| --- | --- |

(101)

Meetme vastavus siseriiklikele õigussätetele ei saa iseenesest olla süsteemist tulenev põhjendus, kui ei ole võimalik näidata, et see põhjendus tuleneb võrdlusaluseks võetud maksusüsteemi olemusest (82).

82

| (102) | Seoses sellega tuleb märkida, et Belgia konstitutsioonikohtu 1. detsembri 2016. aasta otsusel nr 151/2016 ei ole kindlasti seda ulatust, mida Belgia ametiasutused püüavad talle anda. Kõnealune otsus ei hõlma tulumaksuvabastust, mida kohaldatakse sadamate suhtes riigiabi eeskirjade alusel, vaid äriühingute tulumaksu kohaldamist omavalitsusühenduste ettevõtete, kooperatiivüksuste ja projektipõhiste ühingute suhtes lähtuvalt võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõttest, nii et diskrimineerimise puudumine siseriikliku õiguse alusel ei määra ära valikulisuse puudumist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätete alusel. |
| --- | --- |

(102)

Seoses sellega tuleb märkida, et Belgia konstitutsioonikohtu 1. detsembri 2016. aasta otsusel nr 151/2016 ei ole kindlasti seda ulatust, mida Belgia ametiasutused püüavad talle anda. Kõnealune otsus ei hõlma tulumaksuvabastust, mida kohaldatakse sadamate suhtes riigiabi eeskirjade alusel, vaid äriühingute tulumaksu kohaldamist omavalitsusühenduste ettevõtete, kooperatiivüksuste ja projektipõhiste ühingute suhtes lähtuvalt võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõttest, nii et diskrimineerimise puudumine siseriikliku õiguse alusel ei määra ära valikulisuse puudumist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätete alusel.

| (103) | Ühtlasi, kuivõrd määrav kriteerium teatud üksuse suhtes kas äriühingute tulumaksu või juriidiliste isikute tulumaksu kohaldamisel on tema tegevuse või tehingute kasumlik iseloom (vt tulumaksuseadustiku artikkel 2), ei ole sellised väidetavad asjaolud, nagu sadamate maksuvabastuse kohaldamine seoses nende tegevuse eesmärgiga, mis läheb kaugemale nende isiklikest huvidest, seoses sellega, et neil puudub põhikirjaline kasumi teenimise eesmärk, et nad moodustavad osa riigiorganitest ning tagavad üldhuviteenustega seotud ülesannete täitmise, piisavad selleks, et põhjendada maksusüsteemi aluspõhimõtetest tingitud soodsamat maksukohtlemist võrreldes teiste residentidest äriühingutega. Ka teised ettevõtted reinvesteerivad oma kasumi, on püstitanud eesmärke võiavaldavad majandusele mõju, mis ületab nende endi huvi, (83) kuid nende suhtes ei kohaldata vabastust äriühingute tulumaksust. Seejuures võivad ka üksused, mis ei kuulu riigiorganite koosseisu (näiteks mittetulundusühingud) kuuluda juriidiliste isikute tulumaksu kohaldamisalasse, tingimusel, et nad vastavad tulumaksuseadustiku artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele, nii et ka kuulumine avaliku sektori üksuste hulka ei ole asjakohane tegur seoses siseriiklike eeskirjadega. Need ühingud võivad vaatamata põhikirjalise kasumliku eesmärgi puudumisele kuuluda äriühingute tulumaksu kohaldamisalasse tulumaksuseadustiku artiklite 1 ja 2 alusel, kui nad tegelevad tegevusega või tehingutega, millel on kasumlik eesmärk. |
| --- | --- |

(103)

Ühtlasi, kuivõrd määrav kriteerium teatud üksuse suhtes kas äriühingute tulumaksu või juriidiliste isikute tulumaksu kohaldamisel on tema tegevuse või tehingute kasumlik iseloom (vt tulumaksuseadustiku artikkel 2), ei ole sellised väidetavad asjaolud, nagu sadamate maksuvabastuse kohaldamine seoses nende tegevuse eesmärgiga, mis läheb kaugemale nende isiklikest huvidest, seoses sellega, et neil puudub põhikirjaline kasumi teenimise eesmärk, et nad moodustavad osa riigiorganitest ning tagavad üldhuviteenustega seotud ülesannete täitmise, piisavad selleks, et põhjendada maksusüsteemi aluspõhimõtetest tingitud soodsamat maksukohtlemist võrreldes teiste residentidest äriühingutega. Ka teised ettevõtted reinvesteerivad oma kasumi, on püstitanud eesmärke võiavaldavad majandusele mõju, mis ületab nende endi huvi, (83) kuid nende suhtes ei kohaldata vabastust äriühingute tulumaksust. Seejuures võivad ka üksused, mis ei kuulu riigiorganite koosseisu (näiteks mittetulundusühingud) kuuluda juriidiliste isikute tulumaksu kohaldamisalasse, tingimusel, et nad vastavad tulumaksuseadustiku artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele, nii et ka kuulumine avaliku sektori üksuste hulka ei ole asjakohane tegur seoses siseriiklike eeskirjadega. Need ühingud võivad vaatamata põhikirjalise kasumliku eesmärgi puudumisele kuuluda äriühingute tulumaksu kohaldamisalasse tulumaksuseadustiku artiklite 1 ja 2 alusel, kui nad tegelevad tegevusega või tehingutega, millel on kasumlik eesmärk.

tegevuse

tehingute kasumlik iseloom

83

tegevusega

tehingutega, millel on kasumlik eesmärk

| (104) | Väidetav asjaolu, et sadamate ressursid ei kata alati nende kulusid, ei saa olla äriühingu suhtes kohaldatava maksuvabastuse põhjenduseks, kuna sellises olukorras, kus kasum puudub, ei tule tulumaksusüsteemi tavapärasel kohaldamisel maksu maksta, ning kuna kahjumit on võimalik üle kanda ja majandustegevuse tulemusel saadavast võimalikust tulevasest tulust maha arvata, nii et maksuvabastuse järele ei ole vajadust ning see avaldab mõju üksnes juhul, kui sadamal tekib maksustatav kasum. Komisjon märgib, et ajavahemikul 2004–2014 (üksteist majandusaastat) oli Antwerpeni, Genti, Zeebrugge ja Ostende majandustulem peaaegu pidevalt positiivne (üks negatiivne tulemus Antwerpeni sadamal 2011. aastal ja üks Ostende sadamal 2013. aastal), nii et esitatud põhjendus on teoreetiline ja tegelike asjaoludega vastuolus. Lisaks sellele ei ole sadamate maksuvabastusega samalaadset tulumaksuvabastust nähtud ette mitte ühegi teise äriühingu jaoks olukorras, kus nende ressursid ei kata nende kulusid. |
| --- | --- |

(104)

Väidetav asjaolu, et sadamate ressursid ei kata alati nende kulusid, ei saa olla äriühingu suhtes kohaldatava maksuvabastuse põhjenduseks, kuna sellises olukorras, kus kasum puudub, ei tule tulumaksusüsteemi tavapärasel kohaldamisel maksu maksta, ning kuna kahjumit on võimalik üle kanda ja majandustegevuse tulemusel saadavast võimalikust tulevasest tulust maha arvata, nii et maksuvabastuse järele ei ole vajadust ning see avaldab mõju üksnes juhul, kui sadamal tekib maksustatav kasum. Komisjon märgib, et ajavahemikul 2004–2014 (üksteist majandusaastat) oli Antwerpeni, Genti, Zeebrugge ja Ostende majandustulem peaaegu pidevalt positiivne (üks negatiivne tulemus Antwerpeni sadamal 2011. aastal ja üks Ostende sadamal 2013. aastal), nii et esitatud põhjendus on teoreetiline ja tegelike asjaoludega vastuolus. Lisaks sellele ei ole sadamate maksuvabastusega samalaadset tulumaksuvabastust nähtud ette mitte ühegi teise äriühingu jaoks olukorras, kus nende ressursid ei kata nende kulusid.

| (105) | Samast mõtteviisist lähtuvalt ei võimalda ka asjaolu, et teatud ettevõtte tegevuse eesmärgiga mitteseotud kulud ei ole tulumaksuseadustiku artikli 49 kohaldamise alusel äriühingute tulumaksust mahaarvatavad, samuti põhjendada sadamate äriühingute tulumaksust vabastamist. Tulumaksuseadustiku artiklis 49 on sätestatud, et
  „maha saab arvata kulud, mida maksukohustuslane on kandnud maksustamisperioodi kestel seoses maksustatava tulu omandamise või säilitamisega“
  . Esiteks, sadamate tulumaksuvabastus ei ole seotud asjaoluga, et sadamad on tulumaksuseadustiku artikli 49 alusel eelisolukorras: tulumaksuvabastus hõlmab kogu saadud kasumit ja ei ole piiratud kasumiga, mis tuleneb teatud kulude mahaarvamise võimaluse puudumisest tulumaksuseadustiku artikli 49 alusel. Seega ei saa sadamate tulumaksuvabastust põhjendada Belgia maksusüsteemi suuniseeskirjaga isegi juhul, kui eeldada, et tulumaksuseadustiku artikli 49 näol on tegemist sellise suunisega. Lisaks sellele ei ole ei Belgia ametiasutused ega huvitatud isikud näidanud, mil viisil võiks meetme eesmärki (84) ja selle rakendamist silmas pidades selline meede olemuslikult takistada sadamate üldist mittemajanduslikku huvi esindava tegevusega seotud kulude mahaarvamist. Antwerpeni ja Zeebrugge sadamad nimetavad seda probleemi üksnes riskina ja mitte tõendatud asjaoluna. |
| --- | --- |

(105)

Samast mõtteviisist lähtuvalt ei võimalda ka asjaolu, et teatud ettevõtte tegevuse eesmärgiga mitteseotud kulud ei ole tulumaksuseadustiku artikli 49 kohaldamise alusel äriühingute tulumaksust mahaarvatavad, samuti põhjendada sadamate äriühingute tulumaksust vabastamist. Tulumaksuseadustiku artiklis 49 on sätestatud, et
  „maha saab arvata kulud, mida maksukohustuslane on kandnud maksustamisperioodi kestel seoses maksustatava tulu omandamise või säilitamisega“
  . Esiteks, sadamate tulumaksuvabastus ei ole seotud asjaoluga, et sadamad on tulumaksuseadustiku artikli 49 alusel eelisolukorras: tulumaksuvabastus hõlmab kogu saadud kasumit ja ei ole piiratud kasumiga, mis tuleneb teatud kulude mahaarvamise võimaluse puudumisest tulumaksuseadustiku artikli 49 alusel. Seega ei saa sadamate tulumaksuvabastust põhjendada Belgia maksusüsteemi suuniseeskirjaga isegi juhul, kui eeldada, et tulumaksuseadustiku artikli 49 näol on tegemist sellise suunisega. Lisaks sellele ei ole ei Belgia ametiasutused ega huvitatud isikud näidanud, mil viisil võiks meetme eesmärki (84) ja selle rakendamist silmas pidades selline meede olemuslikult takistada sadamate üldist mittemajanduslikku huvi esindava tegevusega seotud kulude mahaarvamist. Antwerpeni ja Zeebrugge sadamad nimetavad seda probleemi üksnes riskina ja mitte tõendatud asjaoluna.

„maha saab arvata kulud, mida maksukohustuslane on kandnud maksustamisperioodi kestel seoses maksustatava tulu omandamise või säilitamisega“

84

| (106) | Asjaolu, et sadamate tulumaksuvabastus, samuti nagu ka avaliku sektori vara või teatud avaliku teenindamisega seotud avalik-õiguslike üksuste eraõigusliku vara maksuvabastus tuleneb üldisest õiguspõhimõttest või isegi Belgia põhiseadusest, kui see peaks nii olema, (85) ei saa samuti iseenesest tingimata põhjendada väidet, et kõnealune maksuvabastus tuleneb maksusüsteemi olemusest ja üldisest ülesehitusest, kuna põhiseaduse autorid või siseriikliku õiguse loojad võivad olla võtnud arvesse asjaolusid, mis ei ole seotud maksusüsteemi või selle suunispõhimõtete nõuetekohase toimimisega. |
| --- | --- |

(106)

Asjaolu, et sadamate tulumaksuvabastus, samuti nagu ka avaliku sektori vara või teatud avaliku teenindamisega seotud avalik-õiguslike üksuste eraõigusliku vara maksuvabastus tuleneb üldisest õiguspõhimõttest või isegi Belgia põhiseadusest, kui see peaks nii olema, (85) ei saa samuti iseenesest tingimata põhjendada väidet, et kõnealune maksuvabastus tuleneb maksusüsteemi olemusest ja üldisest ülesehitusest, kuna põhiseaduse autorid või siseriikliku õiguse loojad võivad olla võtnud arvesse asjaolusid, mis ei ole seotud maksusüsteemi või selle suunispõhimõtete nõuetekohase toimimisega.

85

| (107) | Lõpuks tuleb märkida, et Belgia ametiasutuste ja huvitatud isikute märkused seoses siseriikliku kohtupraktika määratletud kriteeriumidega, mille alusel hinnatakse, kas juriidiline isik on äriühing tulumaksuseadustiku artiklite 1 ja 2 tähenduses (eeskätt tööstuslike ja äriliste meetodite puudumine), ei võimalda põhjendada meetme kohaldamist maksusüsteemi seesmise loogika abil, kuna need märkused on tegelikult suunatud sellele, et tõendada, et sadamate näol ei ole tegemist äriühingutega, mis tähendab, et sellisel juhul oleks tulumaksuvabastus valikuline seoses kriteeriumide valikuga, mille alusel määratakse kindlaks võrdlussüsteemi piirid (vt eespool) ja mitte seoses võrdlussüsteemi suhtes tehtava erandiga, mida oleks võimalik põhjendada. |
| --- | --- |

(107)

Lõpuks tuleb märkida, et Belgia ametiasutuste ja huvitatud isikute märkused seoses siseriikliku kohtupraktika määratletud kriteeriumidega, mille alusel hinnatakse, kas juriidiline isik on äriühing tulumaksuseadustiku artiklite 1 ja 2 tähenduses (eeskätt tööstuslike ja äriliste meetodite puudumine), ei võimalda põhjendada meetme kohaldamist maksusüsteemi seesmise loogika abil, kuna need märkused on tegelikult suunatud sellele, et tõendada, et sadamate näol ei ole tegemist äriühingutega, mis tähendab, et sellisel juhul oleks tulumaksuvabastus valikuline seoses kriteeriumide valikuga, mille alusel määratakse kindlaks võrdlussüsteemi piirid (vt eespool) ja mitte seoses võrdlussüsteemi suhtes tehtava erandiga, mida oleks võimalik põhjendada.

5.1.5.   KONKURENTSI MOONUTAMINE JA MÕJU KAUBANDUSELE

| (108) | Selleks et meedet saaks käsitada riigiabina, peab see mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust ning kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi. Need kriteeriumid on omavahel tihedalt seotud. |
| --- | --- |

(108)

Selleks et meedet saaks käsitada riigiabina, peab see mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust ning kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi. Need kriteeriumid on omavahel tihedalt seotud.

| (109) | Kohtupraktika kohaselt eeldatakse seega konkurentsi kahjustamist, kui riik annab rahalise eelise ettevõtjale, kes tegutseb liberaliseeritud sektoris, kus esineb või võib esineda konkurents (86). Ei ole võimalik vaidlustada asjaolu, et sadamate sektoris esineb konkurents, mida teravdavad veelgi transpordi valdkonnale, eriti mere- ja sisevetetranspordile iseloomulikud eripärad ja tegurid. Sadamate osutatavad veoteenused on vähemalt teataval määral konkurentsiolukorras teiste sadamate omadega ning Belgia ja teiste liikmesriikide teiste veoettevõtjatega. |
| --- | --- |

(109)

Kohtupraktika kohaselt eeldatakse seega konkurentsi kahjustamist, kui riik annab rahalise eelise ettevõtjale, kes tegutseb liberaliseeritud sektoris, kus esineb või võib esineda konkurents (86). Ei ole võimalik vaidlustada asjaolu, et sadamate sektoris esineb konkurents, mida teravdavad veelgi transpordi valdkonnale, eriti mere- ja sisevetetranspordile iseloomulikud eripärad ja tegurid. Sadamate osutatavad veoteenused on vähemalt teataval määral konkurentsiolukorras teiste sadamate omadega ning Belgia ja teiste liikmesriikide teiste veoettevõtjatega.

86

| (110) | Huvitatud isikutega toimunud avalike konsultatsioonide käigus sadamate valdkonna määruse eelnõu kohta leiti, et
  „kõik huvirühmad rõhutasid vajadust tagada stabiilsed ja võrdväärsed tingimused [...] „sadamatevahelise“ konkurentsi puhul Euroopa Liidus (sadamatevaheline konkurents) [...]“
   (87). Ühtlasi on sadamad, eeskätt sisesadamad ja veetransport, mille ühe lüli nad moodustavad, konkurentsiolukorras teiste transpordiliikidega. Seejuures on konkurents eriti terav Belgia ranniku ja Madalmaade sadamate vahel (seda nimetatakse sageli piirkonna Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen puhul). |
| --- | --- |

(110)

Huvitatud isikutega toimunud avalike konsultatsioonide käigus sadamate valdkonna määruse eelnõu kohta leiti, et
  „kõik huvirühmad rõhutasid vajadust tagada stabiilsed ja võrdväärsed tingimused [...] „sadamatevahelise“ konkurentsi puhul Euroopa Liidus (sadamatevaheline konkurents) [...]“
   (87). Ühtlasi on sadamad, eeskätt sisesadamad ja veetransport, mille ühe lüli nad moodustavad, konkurentsiolukorras teiste transpordiliikidega. Seejuures on konkurents eriti terav Belgia ranniku ja Madalmaade sadamate vahel (seda nimetatakse sageli piirkonna Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen puhul).

„kõik huvirühmad rõhutasid vajadust tagada stabiilsed ja võrdväärsed tingimused [...] „sadamatevahelise“ konkurentsi puhul Euroopa Liidus (sadamatevaheline konkurents) [...]“

87

| (111) | Meede tugevdab sellest kasusaajate positsiooni rahvusvahelises kaubanduses, seega võib meede kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(111)

Meede tugevdab sellest kasusaajate positsiooni rahvusvahelises kaubanduses, seega võib meede kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi.

| (112) | Lisaks sellele tuleb märkida, et väidetavad samalaadsed riigiabi hõlmavad meetmed teistes liikmesriikides ja komisjoni tehtud otsused nende väidetavate meetmete kohta ei mõjuta vaadeldava meetme käsitamist riigiabina, ning asjaolu, et meetmest said kasu tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 nimetatud sadamad, mille tulemusel paranes nende konkurentsiolukord võrreldes võrdlusaluseks valitud olukorraga, mille puhul neid oleks maksustatud äriühingute tulumaksu kohaldamise tavapärastel tingimustel (88). |
| --- | --- |

(112)

Lisaks sellele tuleb märkida, et väidetavad samalaadsed riigiabi hõlmavad meetmed teistes liikmesriikides ja komisjoni tehtud otsused nende väidetavate meetmete kohta ei mõjuta vaadeldava meetme käsitamist riigiabina, ning asjaolu, et meetmest said kasu tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 nimetatud sadamad, mille tulemusel paranes nende konkurentsiolukord võrreldes võrdlusaluseks valitud olukorraga, mille puhul neid oleks maksustatud äriühingute tulumaksu kohaldamise tavapärastel tingimustel (88).

88

| (113) | Lisaks sellele, isegi kui eeldada, et sadamatel on õiguspärane monopoolne seisund teenuste pakkumiseks käitatavas sadamas, on nende pakutavad transporditeenused vähemalt teataval määral konkurentsiolukorras teiste transpordiettevõtjate omadega, eeskätt teiste liikmesriikide sadamatega. |
| --- | --- |

(113)

Lisaks sellele, isegi kui eeldada, et sadamatel on õiguspärane monopoolne seisund teenuste pakkumiseks käitatavas sadamas, on nende pakutavad transporditeenused vähemalt teataval määral konkurentsiolukorras teiste transpordiettevõtjate omadega, eeskätt teiste liikmesriikide sadamatega.

| (114) | Madalmaade konkurentsiameti arvamus, millele pöörasid tähelepanu huvitatud isikud, ei ole käesoleva riigiabi menetluse puhul asjakohane. See arvamus ei hõlma abikava hinnangut ELi toimimise lepingu artikli 107 alusel, mis eeldab konkurentsiga seotud olukorra eraldi vaatlemist. 2. märtsi 1999. aasta Flaami piirkonna sadamaid käsitleva määruse artiklis 25 on muu seas öeldud, et sadamate kehtestatud hinnad mõjutavad nende konkurentsiolukorda (89). Euroopa sadamate vahelise konkurentsi olemasolu kinnitavad ka Madalmaade avalike sadamate esitatud kommentaarid. |
| --- | --- |

(114)

Madalmaade konkurentsiameti arvamus, millele pöörasid tähelepanu huvitatud isikud, ei ole käesoleva riigiabi menetluse puhul asjakohane. See arvamus ei hõlma abikava hinnangut ELi toimimise lepingu artikli 107 alusel, mis eeldab konkurentsiga seotud olukorra eraldi vaatlemist. 2. märtsi 1999. aasta Flaami piirkonna sadamaid käsitleva määruse artiklis 25 on muu seas öeldud, et sadamate kehtestatud hinnad mõjutavad nende konkurentsiolukorda (89). Euroopa sadamate vahelise konkurentsi olemasolu kinnitavad ka Madalmaade avalike sadamate esitatud kommentaarid.

89

| (115) | Lisaks sellele ei ole viited 19. juuli 2016. aasta teatise punktidele 211, 219 ja 220 vaadeldaval juhul asjakohased, kuna need ei hõlma sadamataristut, mida on nimetatud punktis 215. Selles punktis on sätestatud, et
  „sadamataristu riiklik rahastamine soodustab majandustegevust ning selle suhtes tuleb põhimõtteliselt kohaldada riigiabi eeskirju“
  ning
  „Kuna sadamad konkureerivad sageli omavahel, mõjutab sadamataristu rahastamine tõenäoliselt samuti liikmesriikidevahelist kaubandust“
  . Lisaks sellele on osutatud teatise punktides 219 ja 220 märgitud, et kõnealusetaristu ehitamiseks antav abi võib mitte mõjutada ühendusesisest kaubandust või konkurentsi, kuid käesoleva menetluse raames vaadeldava meetme puhul ei ole tegemist taristu ehitamiseks antava abiga, vaid tegevusabiga, mis on seotud sadama käitamise raames saadava kasumiga. |
| --- | --- |

(115)

Lisaks sellele ei ole viited 19. juuli 2016. aasta teatise punktidele 211, 219 ja 220 vaadeldaval juhul asjakohased, kuna need ei hõlma sadamataristut, mida on nimetatud punktis 215. Selles punktis on sätestatud, et
  „sadamataristu riiklik rahastamine soodustab majandustegevust ning selle suhtes tuleb põhimõtteliselt kohaldada riigiabi eeskirju“
  ning
  „Kuna sadamad konkureerivad sageli omavahel, mõjutab sadamataristu rahastamine tõenäoliselt samuti liikmesriikidevahelist kaubandust“
  . Lisaks sellele on osutatud teatise punktides 219 ja 220 märgitud, et kõnealusetaristu ehitamiseks antav abi võib mitte mõjutada ühendusesisest kaubandust või konkurentsi, kuid käesoleva menetluse raames vaadeldava meetme puhul ei ole tegemist taristu ehitamiseks antava abiga, vaid tegevusabiga, mis on seotud sadama käitamise raames saadava kasumiga.

„sadamataristu riiklik rahastamine soodustab majandustegevust ning selle suhtes tuleb põhimõtteliselt kohaldada riigiabi eeskirju“

„Kuna sadamad konkureerivad sageli omavahel, mõjutab sadamataristu rahastamine tõenäoliselt samuti liikmesriikidevahelist kaubandust“

5.1.6.   KOKKUVÕTE

| (116) | Eespool esitatud väiteid silmas pidades tuleb järeldada, et Belgia sadamatele tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 alusel ette nähtud maksuvabastuse näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuivõrd tulu, mille suhtes maksuvabastust kohaldatakse, tuleneb sadamate majandustegevusest. |
| --- | --- |

(116)

Eespool esitatud väiteid silmas pidades tuleb järeldada, et Belgia sadamatele tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 alusel ette nähtud maksuvabastuse näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuivõrd tulu, mille suhtes maksuvabastust kohaldatakse, tuleneb sadamate majandustegevusest.

5.2.   MEETME KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

MEETME KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (117) | Asjaomane liikmesriik peab tõendama, et riigiabi hõlmavat meedet võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Belgia ametiasutused ei ole eri märkustes, vastustes ja kommentaarides esitanud ühtki asjaolu meetme siseturuga kokkusobivuse tõendamiseks. Vallooni piirkond ja Vallooni piirkonna sadamad leiavad, et ELi toimimise lepingu artikkel 93 ning artikli 106 lõige 2 on meetme siseturuga kokkusobivuse hindamiseks asjakohane õiguslik alus. Antwerpeni ja Zeebrugge sadamavaldajad peavad selleks ELi toimimise lepingu artiklit 93. |
| --- | --- |

(117)

Asjaomane liikmesriik peab tõendama, et riigiabi hõlmavat meedet võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Belgia ametiasutused ei ole eri märkustes, vastustes ja kommentaarides esitanud ühtki asjaolu meetme siseturuga kokkusobivuse tõendamiseks. Vallooni piirkond ja Vallooni piirkonna sadamad leiavad, et ELi toimimise lepingu artikkel 93 ning artikli 106 lõige 2 on meetme siseturuga kokkusobivuse hindamiseks asjakohane õiguslik alus. Antwerpeni ja Zeebrugge sadamavaldajad peavad selleks ELi toimimise lepingu artiklit 93.

| (118) | ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 on sätestatud, et hüvitist avaliku teenindamise ülesande täitmise eest võib lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui selle puhul on täidetud teatud tingimused (90). Samas märgib komisjon, et vaadeldav meede, mis seostab abisumma saadava kasumiga, ei ole seotud ega piiratud avaliku teenindamise ülesande kuludega, (91) samas kui tegemist on vältimatu tingimusega selleks, et abi saaks ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel tunnistada siseturuga kokkusobivaks. Seega ei saa meedet käsitada avaliku teenuse eest makstava hüvitisena, mis on siseturuga kokkusobiv, ning see ei ole kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(118)

ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 on sätestatud, et hüvitist avaliku teenindamise ülesande täitmise eest võib lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui selle puhul on täidetud teatud tingimused (90). Samas märgib komisjon, et vaadeldav meede, mis seostab abisumma saadava kasumiga, ei ole seotud ega piiratud avaliku teenindamise ülesande kuludega, (91) samas kui tegemist on vältimatu tingimusega selleks, et abi saaks ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel tunnistada siseturuga kokkusobivaks. Seega ei saa meedet käsitada avaliku teenuse eest makstava hüvitisena, mis on siseturuga kokkusobiv, ning see ei ole kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel.

90

91

| (119) | Teiseks, ELi toimimise lepingu artiklis 93 on sätestatud, et toetused, mis vastavad transpordi koordineerimise vajadusele või kujutavad endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmist, võib samuti kuulutada siseturuga kokkusobivaks. Kuigi sadamad mängivad olulist rolli mitmeliigilise transpordi arengus, ei jää kõik sadamate investeeringud ELi toimimise lepingu artikli 93 kohaldamisalasse, mis on piiratud abiga, mis vastab transpordi koordineerimise vajadusele. Seejuures ei ole äriühingute maksuvabastuse näol tegemist investeerimisabiga, vaid tegevusabiga, mis ei ole suunatud konkreetsete investeeringute toetamisele. Meede toetab ettevõtteid, mis teenivad suuremat kasumit ning millel on seega a priori suurem sisemine suutlikkus investeeringute rahastamiseks. Nagu eespool on näidatud, ei ole meede suunatud ka teatud avaliku teenindamisega olemuslikult seotud ülesannete kulude hüvitamisele. Lisaks antakse selle maksuvabastusmeetme abil eelis teatud kulude ilma ülempiirita hüvitamise näol. Meede ei ole piiratud transpordi koordineerimiseks vajaliku summaga, sellega ei hüvitata avaliku teenindamisega olemuslikult seotud ülesannete kulusid, seega ei ole selle puhul võimalik tagada proportsionaalsuse põhimõtte järgimist. Meetmel ei ole ka selgelt määratletud innustavat mõju. Sellepärast ei ole ELi toimimise lepingu artikkel 93 kohaldatav. |
| --- | --- |

(119)

Teiseks, ELi toimimise lepingu artiklis 93 on sätestatud, et toetused, mis vastavad transpordi koordineerimise vajadusele või kujutavad endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmist, võib samuti kuulutada siseturuga kokkusobivaks. Kuigi sadamad mängivad olulist rolli mitmeliigilise transpordi arengus, ei jää kõik sadamate investeeringud ELi toimimise lepingu artikli 93 kohaldamisalasse, mis on piiratud abiga, mis vastab transpordi koordineerimise vajadusele. Seejuures ei ole äriühingute maksuvabastuse näol tegemist investeerimisabiga, vaid tegevusabiga, mis ei ole suunatud konkreetsete investeeringute toetamisele. Meede toetab ettevõtteid, mis teenivad suuremat kasumit ning millel on seega a priori suurem sisemine suutlikkus investeeringute rahastamiseks. Nagu eespool on näidatud, ei ole meede suunatud ka teatud avaliku teenindamisega olemuslikult seotud ülesannete kulude hüvitamisele. Lisaks antakse selle maksuvabastusmeetme abil eelis teatud kulude ilma ülempiirita hüvitamise näol. Meede ei ole piiratud transpordi koordineerimiseks vajaliku summaga, sellega ei hüvitata avaliku teenindamisega olemuslikult seotud ülesannete kulusid, seega ei ole selle puhul võimalik tagada proportsionaalsuse põhimõtte järgimist. Meetmel ei ole ka selgelt määratletud innustavat mõju. Sellepärast ei ole ELi toimimise lepingu artikkel 93 kohaldatav.

a priori

| (120) | Kolmandaks, vaatamata sellele, et ei Belgia ega huvitatud isikud ei ole välja toonud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldamisega seonduvat, vaatleb komisjon seda, kas kõnealuse meetme näol on tegemist abiga
  „teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks“
  , mõjutamata kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Eespool toodud põhjustel (proportsionaalsuse puudumine, innustava mõju puudumine ja seose puudumine selgelt määratletud ühishuvi pakkuva eesmärgiga) leiab komisjon, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c sätted ei ole kohaldatavad. |
| --- | --- |

(120)

Kolmandaks, vaatamata sellele, et ei Belgia ega huvitatud isikud ei ole välja toonud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldamisega seonduvat, vaatleb komisjon seda, kas kõnealuse meetme näol on tegemist abiga
  „teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks“
  , mõjutamata kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Eespool toodud põhjustel (proportsionaalsuse puudumine, innustava mõju puudumine ja seose puudumine selgelt määratletud ühishuvi pakkuva eesmärgiga) leiab komisjon, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c sätted ei ole kohaldatavad.

„teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks“

5.3.   OLEMASOLEV ABI VÕI UUS ABI

OLEMASOLEV ABI VÕI UUS ABI

| (121) | Belgia ametiasutused selgitasid, et sadamate suhtes kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu alates 1960. aastatest, enne seda kohaldati nende suhtes otsest maksu, mis on samalaadne juriidiliste isikute tulumaksuga. Sadamate suhtes kohaldatav maksukohtlemine oli samuti seotud sadamate õigusliku seisundiga, mis on aja jooksul muutunud. Belgia ametiasutuste väitel kohaldati juriidiliste isikute tulumaksu sadamate suhtes juba enne Rooma lepingu jõustumist 1958. aastal. Saadud teabe kohaselt on sadamad olnud alati äriühingute tulumaksust vabastatud. |
| --- | --- |

(121)

Belgia ametiasutused selgitasid, et sadamate suhtes kohaldatakse juriidiliste isikute tulumaksu alates 1960. aastatest, enne seda kohaldati nende suhtes otsest maksu, mis on samalaadne juriidiliste isikute tulumaksuga. Sadamate suhtes kohaldatav maksukohtlemine oli samuti seotud sadamate õigusliku seisundiga, mis on aja jooksul muutunud. Belgia ametiasutuste väitel kohaldati juriidiliste isikute tulumaksu sadamate suhtes juba enne Rooma lepingu jõustumist 1958. aastal. Saadud teabe kohaselt on sadamad olnud alati äriühingute tulumaksust vabastatud.

| (122) | Menetlusmääruse artikli 1 punkti b alapunkti i kohaselt on enne aluslepingute jõustumist kohaldatud abikavade näol tegemist olemasolevate abikavadega. |
| --- | --- |

(122)

Menetlusmääruse artikli 1 punkti b alapunkti i kohaselt on enne aluslepingute jõustumist kohaldatud abikavade näol tegemist olemasolevate abikavadega.

| (123) | Olemasoleva teabe kohaselt kohaldati tulumaksuvabastust sadamate suhtes juba enne 1958. aastat ning seda ei ole hiljem sisuliselt muudetud. Seetõttu tuleb meedet käsitada olemasoleva abikavana. |
| --- | --- |

(123)

Olemasoleva teabe kohaselt kohaldati tulumaksuvabastust sadamate suhtes juba enne 1958. aastat ning seda ei ole hiljem sisuliselt muudetud. Seetõttu tuleb meedet käsitada olemasoleva abikavana.

6.   BELGIA AMETIASUTUSTE TAOTLUS BELGIA SADAMATELE ÜLEMINEKUPERIOODI KEHTESTAMISEKS

BELGIA AMETIASUTUSTE TAOTLUS BELGIA SADAMATELE ÜLEMINEKUPERIOODI KEHTESTAMISEKS

| (124) | Seoses Belgia ametiasutuste esitatud taotlusega kehtestada üleminekuperiood, meenutab komisjon, et olemasoleva abiga seotud menetluse selles staadiumis on üleminekuperioodi põhimõtteliselt võimalik kehtestada üksnes erakorraliste asjaolude korral. Lõppotsuses saab komisjon liikmesriigile määrata kindlaks üksnes nõutavaid muudatusi arvesse võttes mõistliku pikkusega rakendamistähtaja. |
| --- | --- |

(124)

Seoses Belgia ametiasutuste esitatud taotlusega kehtestada üleminekuperiood, meenutab komisjon, et olemasoleva abiga seotud menetluse selles staadiumis on üleminekuperioodi põhimõtteliselt võimalik kehtestada üksnes erakorraliste asjaolude korral. Lõppotsuses saab komisjon liikmesriigile määrata kindlaks üksnes nõutavaid muudatusi arvesse võttes mõistliku pikkusega rakendamistähtaja.

| (125) | Komisjon märgib samuti, et alates koostöömenetluse käivitamisest 9. juulil 2014 on Belgia ametiasutustel olnud juba teatav aeg selleks, et käivitada arutelu vajalike õigusaktide muudatuste tegemise üle. Komisjon märgib samuti, et ei ole alust nõuda äriühingute tulumaksu kohaldamist sadamate suhtes alates 1. jaanuarist 2017, nagu seda kartsid Belgia ametiasutused. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon märgib samuti, et alates koostöömenetluse käivitamisest 9. juulil 2014 on Belgia ametiasutustel olnud juba teatav aeg selleks, et käivitada arutelu vajalike õigusaktide muudatuste tegemise üle. Komisjon märgib samuti, et ei ole alust nõuda äriühingute tulumaksu kohaldamist sadamate suhtes alates 1. jaanuarist 2017, nagu seda kartsid Belgia ametiasutused.

| (126) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108 talle antud korraldavale rollile peab komisjon nõuetekohase hoolsusega lõpetama siseturuga kokkusobimatu riigiabi andmise ja taastama õiglase konkurentsi tingimused. Kui komisjon menetluse selles etapis leiab, et teatud ettevõtetele on antud siseturuga kokkusobimatut abi, ei saa ta põhimõtteliselt lubada vaadeldava riigiabi lõpetamise edasilükkamist või kehtestada üleminekuperioodi, kuna see tähendaks pikema aja jooksul siseturuga kokkusobimatu abi andmist, mis oleks ebaõiglane konkurentide suhtes, kes abi ei saa või saavad seda väiksemas ulatuses. Komisjon märgib sellega seoses, et Madalmaade sadamad, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu alates 1. jaanuarist 2017, palusid äriühingute tulumaksu kiireloomulist kohaldamist Belgia sadamate suhtes. |
| --- | --- |

(126)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108 talle antud korraldavale rollile peab komisjon nõuetekohase hoolsusega lõpetama siseturuga kokkusobimatu riigiabi andmise ja taastama õiglase konkurentsi tingimused. Kui komisjon menetluse selles etapis leiab, et teatud ettevõtetele on antud siseturuga kokkusobimatut abi, ei saa ta põhimõtteliselt lubada vaadeldava riigiabi lõpetamise edasilükkamist või kehtestada üleminekuperioodi, kuna see tähendaks pikema aja jooksul siseturuga kokkusobimatu abi andmist, mis oleks ebaõiglane konkurentide suhtes, kes abi ei saa või saavad seda väiksemas ulatuses. Komisjon märgib sellega seoses, et Madalmaade sadamad, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu alates 1. jaanuarist 2017, palusid äriühingute tulumaksu kiireloomulist kohaldamist Belgia sadamate suhtes.

| (127) | Nagu on öeldud eespool, ei võimalda teiste liikmesriikide teistele sadamatele antav võimalik muu abi põhjendada menetluse edasilükkamist või komisjoni otsuse ellurakendamiseks võetavate siseriiklike meetmete jõustumise edasilükkamist. Sellise edasilükkamise tulemus oleks Põhja-Euroopa sadamate, eeskätt Belgia sadamate, osutatud Madalmaade sadamate ja Prantsusmaa sadamate vahelise praeguse ebavõrdsuse pikendamine, kuna kõnealuste muude sadamate suhtes on tehtud samalaadne paralleelne otsus, millega tühistati maksuvabastused, mida nende suhtes praegu kohaldatakse. |
| --- | --- |

(127)

Nagu on öeldud eespool, ei võimalda teiste liikmesriikide teistele sadamatele antav võimalik muu abi põhjendada menetluse edasilükkamist või komisjoni otsuse ellurakendamiseks võetavate siseriiklike meetmete jõustumise edasilükkamist. Sellise edasilükkamise tulemus oleks Põhja-Euroopa sadamate, eeskätt Belgia sadamate, osutatud Madalmaade sadamate ja Prantsusmaa sadamate vahelise praeguse ebavõrdsuse pikendamine, kuna kõnealuste muude sadamate suhtes on tehtud samalaadne paralleelne otsus, millega tühistati maksuvabastused, mida nende suhtes praegu kohaldatakse.

| (128) | Lisaks sellele ei ole asjaolu, et komisjon on väidetavalt jätnud Madalmaade sadamate jaoks juhtumis SA.25338 (92) pikema ellurakendamise tähtaja, asjakohane selleks, et põhjendada üleminekuperioodi kehtestamist vaadeldaval juhul. Komisjon kohtleb kõiki liikmesriike samalaadselt ja igal juhtumil on iselaadsed asjaolud, seega ei ole Madalmaade juhtum võrreldav Belgia juhtumiga. Seejuures keeldus komisjon lõppotsuses sõnaselgelt kehtestamast üleminekuperioodi Madalmaade jaoks, vaatamata sellele, et samalaadsed meetmed on siiani kehtivad teistes liikmesriikides. Samuti tuleb märkida, et Madalmaad pidid lõpetama kõnealuste maksumeetmete kohaldamise enne Belgiat, mis ei ole soodne nende sadamate jaoks. |
| --- | --- |

(128)

Lisaks sellele ei ole asjaolu, et komisjon on väidetavalt jätnud Madalmaade sadamate jaoks juhtumis SA.25338 (92) pikema ellurakendamise tähtaja, asjakohane selleks, et põhjendada üleminekuperioodi kehtestamist vaadeldaval juhul. Komisjon kohtleb kõiki liikmesriike samalaadselt ja igal juhtumil on iselaadsed asjaolud, seega ei ole Madalmaade juhtum võrreldav Belgia juhtumiga. Seejuures keeldus komisjon lõppotsuses sõnaselgelt kehtestamast üleminekuperioodi Madalmaade jaoks, vaatamata sellele, et samalaadsed meetmed on siiani kehtivad teistes liikmesriikides. Samuti tuleb märkida, et Madalmaad pidid lõpetama kõnealuste maksumeetmete kohaldamise enne Belgiat, mis ei ole soodne nende sadamate jaoks.

92

| (129) | Lisaks sellele ei ole Belgia ametiasutuste esitatud väidete näol seoses raskustega siseriikliku õiguse nõuetelevastavuse tagamisega tegemist erakorraliste asjaoludega, mis võiksid põhjendada üleminekuperioodi kehtestamist. Eeskätt, nagu komisjon on eespool selgitanud, peaks tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 kehtetuks tunnistamine olema piisav selleks, et kohaldada sadamate suhtes äriühingute tulumaksu. Samuti ei ole piisav asjaolu, et juriidilise isiku maksustamiselt juriidilise isiku tulumaksuga üleminek äriühingute tulumaksugamaksustamisele ei ole Belgia maksuõiguses sätestatud; Belgia maksuametil on võimalus (ja ta on seda kasutanud) sellist üleminekut reguleeriva õigussätte puudumisel kvalifitseerida juriidilise isiku tulumaksuga maksustatav tegevus ümber nii, et selle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu. Lõpuks tuleb märkida, et Belgia ametiasutused ei selgita, kuidas sadamate tingimusteta tulumaksuvabastuse tühistamine on vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega, isegi kui eeldada, et see siseriiklikust õigusest pärinev asjaolu on asjakohane üleminekuperioodi kehtestamiseks. Vastupidi, hiljutist ümberkorraldust, millega hakati omavalitsusühenduste ettevõtete suhtes kohaldama äriühingute tulumaksu, millest nad varem olid vabastatud, kusjuures nende suhtes kohaldati siiani juriidiliste isikute tulumaksu (see vastab sadamate olukorrale), tutvustas Belgia valitsus kui võrdse kohtlemise edendamiseks võetavat meedet (93). |
| --- | --- |

(129)

Lisaks sellele ei ole Belgia ametiasutuste esitatud väidete näol seoses raskustega siseriikliku õiguse nõuetelevastavuse tagamisega tegemist erakorraliste asjaoludega, mis võiksid põhjendada üleminekuperioodi kehtestamist. Eeskätt, nagu komisjon on eespool selgitanud, peaks tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 kehtetuks tunnistamine olema piisav selleks, et kohaldada sadamate suhtes äriühingute tulumaksu. Samuti ei ole piisav asjaolu, et juriidilise isiku maksustamiselt juriidilise isiku tulumaksuga üleminek äriühingute tulumaksugamaksustamisele ei ole Belgia maksuõiguses sätestatud; Belgia maksuametil on võimalus (ja ta on seda kasutanud) sellist üleminekut reguleeriva õigussätte puudumisel kvalifitseerida juriidilise isiku tulumaksuga maksustatav tegevus ümber nii, et selle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu. Lõpuks tuleb märkida, et Belgia ametiasutused ei selgita, kuidas sadamate tingimusteta tulumaksuvabastuse tühistamine on vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega, isegi kui eeldada, et see siseriiklikust õigusest pärinev asjaolu on asjakohane üleminekuperioodi kehtestamiseks. Vastupidi, hiljutist ümberkorraldust, millega hakati omavalitsusühenduste ettevõtete suhtes kohaldama äriühingute tulumaksu, millest nad varem olid vabastatud, kusjuures nende suhtes kohaldati siiani juriidiliste isikute tulumaksu (see vastab sadamate olukorrale), tutvustas Belgia valitsus kui võrdse kohtlemise edendamiseks võetavat meedet (93).

93

| (130) | Lisaks sellele tuleb märkida, et komisjon ei ole vaadeldavat meedet, millest Belgia ei ole komisjonile teatanud, mitte kunagi heaks kiitnud. Seega ei ole õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtted vaadeldaval juhul kohaldatavad, seda enam, et kuivõrd tegemist on olemasoleva abiga, ei saa komisjon nõuda varem antud abi tagasimaksmist. |
| --- | --- |

(130)

Lisaks sellele tuleb märkida, et komisjon ei ole vaadeldavat meedet, millest Belgia ei ole komisjonile teatanud, mitte kunagi heaks kiitnud. Seega ei ole õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtted vaadeldaval juhul kohaldatavad, seda enam, et kuivõrd tegemist on olemasoleva abiga, ei saa komisjon nõuda varem antud abi tagasimaksmist.

7.   MADALMAADE SADAMATE TAOTLUSED

MADALMAADE SADAMATE TAOTLUSED

| (131) | Seoses Madalmaade sadamate taotlusega lükata edasi nendele äriühingute tulumaksu kohaldamine, meenutab komisjon, et käesolev menetlus ei hõlma Madalmaade sadamaid, vaid Belgia sadamaid. Madalmaade sadamaid hõlmava juhtumi SA.25338 lõppotsuses (94) keeldus komisjon edasi lükkamast sadamate maksustamist äriühingute tulumaksuga sisuliselt samadel põhjustel kui käesolevas otsuses toodud põhjused. Äriühingute tulumaksu kohaldamine Madalmaade sadamate suhtes tuleneb Madalmaade siseriiklikust õigusest ning komisjonil ei ole pädevust, vähemalt mitte ELi toimimise lepingu artikli 107 alusel, kohustada liikmesriiki muutma oma õigusakte selleks, et anda teatud ettevõtjatele riigiabi. |
| --- | --- |

(131)

Seoses Madalmaade sadamate taotlusega lükata edasi nendele äriühingute tulumaksu kohaldamine, meenutab komisjon, et käesolev menetlus ei hõlma Madalmaade sadamaid, vaid Belgia sadamaid. Madalmaade sadamaid hõlmava juhtumi SA.25338 lõppotsuses (94) keeldus komisjon edasi lükkamast sadamate maksustamist äriühingute tulumaksuga sisuliselt samadel põhjustel kui käesolevas otsuses toodud põhjused. Äriühingute tulumaksu kohaldamine Madalmaade sadamate suhtes tuleneb Madalmaade siseriiklikust õigusest ning komisjonil ei ole pädevust, vähemalt mitte ELi toimimise lepingu artikli 107 alusel, kohustada liikmesriiki muutma oma õigusakte selleks, et anda teatud ettevõtjatele riigiabi.

94

8.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (132) | Tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 nimetatud Belgia sadamate suhtes kohaldatava tulumaksuvabastuse näol on tegemist siseturuga kokkusobimatu olemasoleva abikavaga. |
| --- | --- |

(132)

Tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 nimetatud Belgia sadamate suhtes kohaldatava tulumaksuvabastuse näol on tegemist siseturuga kokkusobimatu olemasoleva abikavaga.

| (133) | Seetõttu peavad Belgia ametiasutused tühistama selle tulumaksuvabastuse ja kohaldama kõnealuste üksuste suhtes äriühingute tulumaksu. See meede tuleb võtta enne otsuse tegemise kalendriaasta lõppu ning seda tuleb kohaldada hiljemalt alates meetme vastuvõtmisele järgneval maksuaastal saadava tulu suhtes, |
| --- | --- |

(133)

Seetõttu peavad Belgia ametiasutused tühistama selle tulumaksuvabastuse ja kohaldama kõnealuste üksuste suhtes äriühingute tulumaksu. See meede tuleb võtta enne otsuse tegemise kalendriaasta lõppu ning seda tuleb kohaldada hiljemalt alates meetme vastuvõtmisele järgneval maksuaastal saadava tulu suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 nimetatud Belgia sadamate suhtes kohaldatava tulumaksuvabastuse näol on tegemist siseturuga kokkusobimatu olemasoleva abikavaga.

Artikkel 2

1.   Belgia tühistab artiklis 1 osutatud tulumaksuvabastuse ning kohaldab äriühingute tulumaksu nende üksuste suhtes, kellele see maksuvabastus laienes.

2.   Meede, millega Belgia täidab artiklis 1 osutatud kohustused, tuleb vastu võtta enne käesolevast otsusest teatamise kalendriaasta lõppu. Kõnealust meedet tuleb kohaldada hiljemalt meetme vastuvõtmisele järgneval maksuaastal saadava tulu suhtes.

Artikkel 3

Belgia teatab komisjonile kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest selle otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 27. juuli 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 302, 19.8.2016, lk 5.

1

(2)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

2

(3)  
  ELT C 156, 2.5.2016, lk 46–47.

3

(4)  Kohtuotsus, 9. märts 2016, Port autonome du Centre et de l'Ouest jt vs. komisjon, T-438/15, ECLI:EU:T:2016:142.

4

vs

(5)  
  ELT C 175, 17.5.2016, lk 23–24.

5

(6)  Kohtuotsus, 27. oktoober 2016, Port autonome du Centre et de l'Ouest jt vs. komisjon, T-116/16, ECLI:EU:T:2016:656.

6

vs

(7)  
  ELT C 302, 19.8.2016, lk 5.

7

(8)  Tulumaksuseadustiku artikli 1 lõige 1: „Tulumaksuna kehtestatakse:

8

| 1) | kuningriigi elanike kogutulult võetav maks, mida nimetatakse füüsiliste isikute tulumaksuks; |
| --- | --- |

1)

kuningriigi elanike kogutulult võetav maks, mida nimetatakse füüsiliste isikute tulumaksuks;

| 2) | residendist äriühingute kogutulult võetav maks, mida nimetatakse äriühingute tulumaksuks; |
| --- | --- |

2)

residendist äriühingute kogutulult võetav maks, mida nimetatakse äriühingute tulumaksuks;

| 3) | Belgia juriidiliste isikute, kes ei ole äriühingud, tulult võetav maks, mida nimetatakse juriidiliste isikute tulumaksuks; |
| --- | --- |

3)

Belgia juriidiliste isikute, kes ei ole äriühingud, tulult võetav maks, mida nimetatakse juriidiliste isikute tulumaksuks;

| 4) | mitteresidentide tulult võetav maks, mida nimetatakse mitteresidentide tulumaksuks“. |
| --- | --- |

4)

mitteresidentide tulult võetav maks, mida nimetatakse mitteresidentide tulumaksuks“.

(9)  Tulumaksuseadustiku artiklis 179 on seda artiklis 1 esitatud eeskirja korratud. Äriühingu tulumaksuga seotud eeskirjad on sätestatud tulumaksuseadustiku III jaotise artiklites 179–219a.

9

a

(10)  Juriidiliste isikute tulumaksuga seotud eeskirjad on sätestatud tulumaksuseadustiku IV jaotise artiklites 220–226.

10

(11)  Tulumaksuseadustiku artikli 180 lõikes 2 on osutatud järgmistele üksustele: SCRL Port autonome du Centre et de l'Ouest (piiratud vastutusega kooperatiivne äriühing), Compagnie des installations maritimes de Bruges (Maatschappij der Brugse Zeevaatinrichtingen), Brüsseli sadam, Antwerpeni, Ostende ja Genti autonoomsed sadamavaldajad, Liège'i, Charleroi ja Namuri autonoomsed sadamad, aktsiaseltsid „Waterwegen en Zeekanaal“ ja „De Scheepvaart“. 18. detsembri 2016. aasta seaduse, millega sätestatakse ühisrahastamise tunnustamine ja raamistik ning kehtestatakse rahastamisega seotud erinevad sätted, artiklis 110 (Moniteur belge, 20. detsember 2016; Numac: 2016003460) on tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 kohta märgitud:
  „[...] sõnad „Antwerpeni ja Ostende autonoomsed sadamavaldajad, avalik-õiguslik aktsiaselts Havenbedrijf Gent“ on asendatud sõnadega „Ostende autonoomne sadamavalitsus, avalik-õiguslikud aktsiaseltsid Havenbedrijf Antwerpen ja Havenbedrijf Gent“
  .“

11

Moniteur belge

„[...] sõnad „Antwerpeni ja Ostende autonoomsed sadamavaldajad, avalik-õiguslik aktsiaselts Havenbedrijf Gent“ on asendatud sõnadega „Ostende autonoomne sadamavalitsus, avalik-õiguslikud aktsiaseltsid Havenbedrijf Antwerpen ja Havenbedrijf Gent“

(12)  Tulumaksuseadustiku artikkel 220:
  „Juriidiliste isikute tulumaksu kohaldatakse järgmiste isikute suhtes: [...] 2) juriidilised isikud, kelle suhtes ei kohaldata tulumaksuseadustiku artikli 180 kohaselt äriühingute tulumaksu; [...]“
  .

12

„Juriidiliste isikute tulumaksu kohaldatakse järgmiste isikute suhtes: [...] 2) juriidilised isikud, kelle suhtes ei kohaldata tulumaksuseadustiku artikli 180 kohaselt äriühingute tulumaksu; [...]“

(13)  Tulumaksuseadustiku artikkel 221:
  „Juriidiliste isikute tulumaksuga maksustatavad juriidilised isikud maksustatakse järgmise alusel:

13

„Juriidiliste isikute tulumaksuga maksustatavad juriidilised isikud maksustatakse järgmise alusel:

| 1) | Belgias asuva kinnisvara katastriväärtus, [...] |
| --- | --- |

1)

Belgias asuva kinnisvara katastriväärtus, [...]

Belgias asuva kinnisvara katastriväärtus, [...]

| 2) | kapitali- ja vallasvaratulud ja kasum, sealhulgas artikli 21 lõigetes 5, 6 ja 10 osutatud esimesed tulurühmad, artikli 21 lõikes 13 osutatud intressid ja artikli 90 lõigetes 5–7 ja 11 osutatud muud tulud“
  . |
| --- | --- |

2)

kapitali- ja vallasvaratulud ja kasum, sealhulgas artikli 21 lõigetes 5, 6 ja 10 osutatud esimesed tulurühmad, artikli 21 lõikes 13 osutatud intressid ja artikli 90 lõigetes 5–7 ja 11 osutatud muud tulud“
  .

kapitali- ja vallasvaratulud ja kasum, sealhulgas artikli 21 lõigetes 5, 6 ja 10 osutatud esimesed tulurühmad, artikli 21 lõikes 13 osutatud intressid ja artikli 90 lõigetes 5–7 ja 11 osutatud muud tulud“

(14)  Tulumaksuseadustiku artikkel 225:
  „Artiklis 221 osutatud tulude suhtes kohaldatav maks võrdub kinnisvara- ja vallasvaramaksuga. [...]“
  .

14

„Artiklis 221 osutatud tulude suhtes kohaldatav maks võrdub kinnisvara- ja vallasvaramaksuga. [...]“

(15)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. oktoober 2002, Aéroports de Paris vs. komisjon, C-82/01, ECLI:EU:C:2002:617.

15

vs

(16)  C.C., 19. november 2015, nr 162/2015, Moniteur belge, 5. veebruar 2016; Numac: 2015205632.

16

Moniteur belge

(17)  
  Moniteur belge, 8. aprill 1999; Numac: 1999035415. Vt artikli 13 lõige 3.
  „Sadamatasude suuruse määravad sõltumatult kindlaks sadamavaldajad, osutatava teenuse väärtuse suhtes mõistlikus suuruses [...]“
  .

17

Moniteur belge

„Sadamatasude suuruse määravad sõltumatult kindlaks sadamavaldajad, osutatava teenuse väärtuse suhtes mõistlikus suuruses [...]“

(18)  Seda asjaolu on nimetatud ka Flaami piirkonna sadamakomisjoni märkustes. Kõnealune komisjon täpsustab, et merele juurdepääsu võimaldava taristuga seotud tegevuse (eeskätt lüüside toimimise tagamise ja teatud sadamaid läbivate navigatsioonikanalite süvendamise) ja sadamate alustaristu haldamise ning sadamakapteni büroo riiklik rahastamine on viimastel aastatel vähenenud.

18

(19)  C.C., 1. detsember 2016, nr 151/2016; Moniteur belge, 12. jaanuari 2017; Numac: 2016206080.

19

Moniteur belge

(20)  
  ELT C 262, 19.7.2016, lk 1.

20

(21)  Madalmaade konkurentsiameti aruanne Rotterdami sadamaameti kohta, 2005, P_600019/255.R261, lk 2.

21

(22)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. juuni 1987, komisjon vs. Itaalia, 118/85, ECLI:EU:C:1987:283, punkt 7; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 18. juuni 1998, komisjon vs. Itaalia, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, punkt 36.

22

vs

vs

(23)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. september 2000, Pavlov ja teised, liidetud kohtuasjad C-180/98 – C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, punkt 74;

23

(24)  Kohtuotsus, Üldkohus, 24. märts 2011, Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt ja teised vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-443/08 ja T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, eelkõige punktid 93 ja 94, kinnitatud Euroopa Kohtu 19. detsembri 2012. aasta otsusega kohtuasjas Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH vs. komisjon, C-288/11 P, ECLI:EU:C:2012:821, eelkõige punktid 40–43 ja 47. Kohtuotsus, Üldkohus, 12. detsember 2000, Aéroports de Paris vs. komisjon, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290, punkt 125, kinnitatud Euroopa Kohtu 24. oktoobri 2002. aasta otsusega, Aéroports de Paris vs. komisjon, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617.

24

vs

vs

vs

vs

(25)  Vt näiteks komisjoni 15. detsembri 2009. aasta otsus riigiabijuhtumi N 385/2009 kohta – Sadamataristu riiklik rahastamine Ventspilsi sadamas (ELT C 62, 13.3.2010, lk 7); komisjoni 15. juuni 2011. aasta otsus riigiabijuhtumi N 44/2010 kohta – Läti Vabariik – Sadamataristu riiklik rahastamine Krievu saarel (ELT C 215, 21.7.2011, lk 21). Komisjoni 22. veebruari 2012. aasta otsus riigiabijuhtumi SA.30742 (N/2010) kohta – Leedu – taristu ehitamine reisi- ja kaubalaevade terminalis Klaipedas, (ELT C 121, 26.4.2012, lk 1); komisjoni 2. juuli 2013. aasta otsus riigiabijuhtumi SA.35418 (2012/N) kohta – Kreeka – Pireuse sadama laiendamine (ELT C 256, 5.9.2013, lk 2); komisjoni 18. septembri 2013. aasta otsus riigiabijuhtumi SA.36953 (2013/N) kohta – Hispaania – Bahía de Cádizi sadamaamet (ELT C 335, 16.11.2013, lk 1).

25

(26)  Vt näiteks komisjoni 18. septembri 2013. aasta otsus riigiabijuhtumi SA.36953 (2013/N) kohta – Hispaania – Bahía de Cádizi sadamaamet (ELT C 335, 16.11.2013, lk 1).

26

(27)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. detsember 1991, Merci Convenzionali Porto di Genova, C-179/90, ECLI:EU:C:1991:464, punktid 3 ja 27; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. juuli 1997, GT-Link A/S vs. de Danske Statsbaner, C-242/95, ECLI:EU:C:1997:376, punkt 52
  „Sellest ei tulene samas, et mis tahes kaubasadama käitamise puhul on tegemist üldhuviteenuse osutamisega, ning samuti mitte, et kõik sellises sadamas osutatud teenused on seotud sellise ülesandega“
  .

27

vs

„Sellest ei tulene samas, et mis tahes kaubasadama käitamise puhul on tegemist üldhuviteenuse osutamisega, ning samuti mitte, et kõik sellises sadamas osutatud teenused on seotud sellise ülesandega“

(28)  Vt näiteks komisjoni 18. detsembri 2013. aasta otsus riigiabijuhtumi SA.37402 kohta – Budapesti vabasadam (ELT C 141, 9.5.2014, lk 1); komisjoni 17. oktoobri 2012. aasta otsus riigiabijuhtumi SA.34501 kohta – Königs Wusterhausen/Wildau sisesadam (ELT C 176, 21.6.2013, lk 1); komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta otsus riigiabijuhtumi SA.38478 kohta – Györ-Gönyü sadam (ELT C 418, 21.11.2014, lk 1).

28

(29)  Vt Flaami piirkonna 2. märtsi 1999. aasta sadamaid käsitleva määruse artikli 15 lõige 1 (mis hõlmab üldiseid sadamatasusid).

29

(30)  Vt Flaami piirkonna 2. märtsi 1999. aasta sadamaid käsitleva määruse artikli 15 lõige 2 (mis hõlmab sadamas kohaldatavaid eritasusid).

30

(31)  Vt artikli 25 lõige 2 (
  „Flaami piirkonna valitsusel on lubatud asutada ühine kooskõlastuskomisjon. Koostatud on viieaastane reklaamikava, mis põhineb tööstusmajanduse mudelil“
  ) ja 2. märtsi 1999. aasta Flaami piirkonna sadamaid käsitleva määruse artikli 26 lõige 1 (
  „Käitamisega seotud vaidlusi sadamavaldajate vahel, eeskätt nende äritegevusega seotud vaidlusi [...] lahendab sadamate vaidluskomisjon [...]“
  ). Vt ka kesk- ja läänepiirkonna sadama (Port autonome du Centre et de l'Ouest) asutamist käsitleva 1. aprilli 1999. aasta dekreedi artikkel 3 (
  „Sadamategevusena käsitatakse äriühingu tegevusega seotud tegevust, nagu kaupade peale- ja mahalaadimine, ümberlaadimine ja transport, ning tööstus- ja äritegevust ja teenuseid.“
  )

31

„Flaami piirkonna valitsusel on lubatud asutada ühine kooskõlastuskomisjon. Koostatud on viieaastane reklaamikava, mis põhineb tööstusmajanduse mudelil“

„Käitamisega seotud vaidlusi sadamavaldajate vahel, eeskätt nende äritegevusega seotud vaidlusi [...] lahendab sadamate vaidluskomisjon [...]“

„Sadamategevusena käsitatakse äriühingu tegevusega seotud tegevust, nagu kaupade peale- ja mahalaadimine, ümberlaadimine ja transport, ning tööstus- ja äritegevust ja teenuseid.“

(32)  Vt tulumaksuseadustiku kommentaar nr 179/10 (vt allpool).

32

(33)  Vt tulumaksuseadustiku kommentaar nr 179/11 (vt allpool).

33

(34)  Vt tulumaksuseadustiku kommentaarid nr 2/4, 179/10 ja 179/11.

34

| — | Nr 2/4:
  „Äriühingu mõiste hõlmab kõiki äriühinguid, ühendusi, asutusi ja üksuseid,






  a) | mis on nõuetekohaselt asutatud; |
| --- | --- | --- |

—

Nr 2/4:
  „Äriühingu mõiste hõlmab kõiki äriühinguid, ühendusi, asutusi ja üksuseid,

„Äriühingu mõiste hõlmab kõiki äriühinguid, ühendusi, asutusi ja üksuseid

a)

mis on nõuetekohaselt asutatud;

mis on nõuetekohaselt asutatud;

| b) | mis on juriidilised isikud; |
| --- | --- |

b)

mis on juriidilised isikud;

mis on juriidilised isikud;

| c) | kelle käitamine või toimingud on seotud kasumi saamisega (1992. aasta tulumaksuseadustiku artikli 2 lõige 2, punkti 1 esimene taane). |
| --- | --- |

c)

kelle käitamine või toimingud on seotud kasumi saamisega (1992. aasta tulumaksuseadustiku artikli 2 lõige 2, punkti 1 esimene taane).

kelle käitamine või toimingud on seotud kasumi saamisega (1992. aasta tulumaksuseadustiku artikli 2 lõige 2, punkti 1 esimene taane)

Täpsemate selgituste jaoks punktides a, b ja c toodud mõistete kohta osutatakse punktidele 179/6–20“
  .

Täpsemate selgituste jaoks punktides a, b ja c toodud mõistete kohta osutatakse punktidele 179/6–20“

| — | Nr 179/10:
  „Mõiste „käitamine“ all tuleb mõista „mis tahes tööstus- äri- või põllumajandusettevõtte käitamist“, millest saadava kasumi näol on tegemist füüsiliste isikute tulumaksuga maksustatava tuluga, kui seda käitamist teostab füüsiline isik või ühing vms, kes ei ole juriidiline isik (1992. aasta tulumaksuseadustiku artikli 23 lõike 1 punktid 1 ja 24)“
  . |
| --- | --- |

—

Nr 179/10:
  „Mõiste „käitamine“ all tuleb mõista „mis tahes tööstus- äri- või põllumajandusettevõtte käitamist“, millest saadava kasumi näol on tegemist füüsiliste isikute tulumaksuga maksustatava tuluga, kui seda käitamist teostab füüsiline isik või ühing vms, kes ei ole juriidiline isik (1992. aasta tulumaksuseadustiku artikli 23 lõike 1 punktid 1 ja 24)“
  .

„Mõiste „käitamine“ all tuleb mõista „mis tahes tööstus- äri- või põllumajandusettevõtte käitamist“, millest saadava kasumi näol on tegemist füüsiliste isikute tulumaksuga maksustatava tuluga, kui seda käitamist teostab füüsiline isik või ühing vms, kes ei ole juriidiline isik (1992. aasta tulumaksuseadustiku artikli 23 lõike 1 punktid 1 ja 24)“

| — | Nr 179/11:
  „Mõiste „kasumi saamisega seotud toimingud“ hõlmab samaaegselt:







  1. | „kasumlikku tegevust“ (1992. aasta tulumaksuseadustiku artikli 23 lõike 1 punktid 2 ja 27), seda mõistet tõlgendatakse kohtupraktikas kui „toiminguid, mille eesmärk on kasumi saamine“; |
| --- | --- | --- |

—

Nr 179/11:
  „Mõiste „kasumi saamisega seotud toimingud“ hõlmab samaaegselt:

„Mõiste „kasumi saamisega seotud toimingud“ hõlmab samaaegselt:

1.

„kasumlikku tegevust“ (1992. aasta tulumaksuseadustiku artikli 23 lõike 1 punktid 2 ja 27), seda mõistet tõlgendatakse kohtupraktikas kui „toiminguid, mille eesmärk on kasumi saamine“;

„kasumlikku tegevust“ (1992. aasta tulumaksuseadustiku artikli 23 lõike 1 punktid 2 ja 27), seda mõistet tõlgendatakse kohtupraktikas kui „toiminguid, mille eesmärk on kasumi saamine“;

| 2. | „kasumlikku laadi, kuid ilma kasumi teenimise eesmärgita toimingud“, mida iseloomustab pidev kutsealane tegevus, mis hõlmab:







  a) | tegevuse kordumist piisava sagedusega, et tegevust oleks võimalik käsitada tööstuslikku, ärilist või põllumajanduslikku laadi tegevusena; |
| --- | --- | --- |

2.

„kasumlikku laadi, kuid ilma kasumi teenimise eesmärgita toimingud“, mida iseloomustab pidev kutsealane tegevus, mis hõlmab:

„kasumlikku laadi, kuid ilma kasumi teenimise eesmärgita toimingud“, mida iseloomustab pidev kutsealane tegevus, mis hõlmab:

a)

tegevuse kordumist piisava sagedusega, et tegevust oleks võimalik käsitada tööstuslikku, ärilist või põllumajanduslikku laadi tegevusena;

tegevuse kordumist piisava sagedusega, et tegevust oleks võimalik käsitada tööstuslikku, ärilist või põllumajanduslikku laadi tegevusena;

| b) | tööstuslike või äriliste meetodite rakendamist. |
| --- | --- |

b)

tööstuslike või äriliste meetodite rakendamist.

tööstuslike või äriliste meetodite rakendamist

Punkti 2 all osutatud toimingud, mille laad võimaldab üldjuhul saada tulu või teenida kasumit, ilma et neid toiminguid tegeval juriidilisel isikul oleks põhikirjaliselt või tegelikult kasumi teenimise eesmärk“
  .

Punkti 2 all osutatud toimingud, mille laad võimaldab üldjuhul saada tulu või teenida kasumit, ilma et neid toiminguid tegeval juriidilisel isikul oleks põhikirjaliselt või tegelikult kasumi teenimise eesmärk“

(35)  Komisjoni 16. oktoobri 2002. aasta otsus riigiabi N 438/02 kohta – Belgia – Riigiabi sadamavaldajatele (EÜT C 284, 21.11.2002, lk 2).

35

(36)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 18. märts 1997, Calì & Figli, C-343/95, ECLI:EU:C:1997:160, punkt 22.

36

(37)  Protokoll (nr 26) üldhuviteenuste kohta (ELi lepingu lisa).

37

(38)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. november 1995, FFSA ja teised, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, punkt 21; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 1. juuli 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, punktid 27 ja 28.

38

(39)  Vt 19. juuli 2016. aasta teatise punkt 14.

39

(40)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 1. juuli 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, punkt 25; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. oktoober 2002, Aéroports de Paris vs. komisjon, C-82/01, punktid 74 ja 77.

40

vs

(41)  Komisjon märgib seejuures, et Belgia ametiasutuste väitel annavad teatud Belgia sadamad osa oma kasumist edasi oma aktsionärile.

41

(42)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 29. oktoober 1980, Van Landewyck, liidetud kohtuasjad 209/78–215/78 ja 218/78, ECLI:EU:C:1980:248, punkt 88; Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. november 1995, FFSA ja teised, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, punkt 21; Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 1. juuli 2008, MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, punktid 27 ja 28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. jaanuar 2006, Cassa di Risparmio di Firenze SpA ja teised, C-222/04, EU:C:2006:8, punktid 122 ja 123.

42

(43)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. oktoober 2002, Aéroports de Paris vs. komisjon, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, punkt 78.

43

vs

(44)  Üldist majandushuvi pakkuvad on sellised teenused
  „mida ettevõtja oma majandushuvist lähtudes ei pakuks või ei pakuks samas ulatuses või samadel tingimustel“
  , pidades eeskätt silmas selle teenuse hinda või kvaliteeti (vt komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes, punktid 47 ja 48, ELT C 8, 11.1.2012, lk 4–14).

44

„mida ettevõtja oma majandushuvist lähtudes ei pakuks või ei pakuks samas ulatuses või samadel tingimustel“

(45)  Antwerpeni sadama puhul moodustasid erinevad tasud ja sadamatasud 2015. aastal 290,3 miljonit eurot, st ligikaudu 84 % jooksvast tulust (sh ka Flaami piirkonna valitsuse makstavad tegevustoetused) ja 113 % jooksvatest kuludest (vt aastaaruanne 2015, lk 61-62).

45

(46)  Flaami piirkonna 2. märtsi 1999. aasta sadamaid käsitleva määruse artikli 25 lõikes 3 on sätestatud, et
  „Flaami piirkonna valitsus ja sadamavaldajad töötavad välja algatusi, mille tulemusel määratakse kindlaks [...] Flaami piirkonna meresadamates ühtlustatud tariifisüsteemid, et tagada Flaami piirkonna meresadamates soodus konkurentsiolukord“
  . Ka Brüsseli sadama edastatud kommentaaridele lisatud dokumentidest (lk 102) ilmneb, et hindu (ja allahindlusi) käsitatakse nõudlusega seotud käitumist mõjutava tegurina:
  „Sadam otsib aktiivselt võimalusi veetranspordi arendamiseks ja vedude veeteedele ümbersuunamise tugevdamiseks järgmiste meetmete abil: sadam viib ellu innustavat hinnapoliitikat, mis hõlmab meretranspordi navigatsioonitasusid suuruses 0,00025 eurot/km koos vabastamisega randumistasust, uusi tariifisüsteeme ning laevaliikluse mahu suurendamist. Piirkond katab selle meetme rakendamise tulemusel tekkiva sadama tulude vähenemise. [...] Selle meetme raames kasutab sadam territooriumi eest makstava kontsessioonitasu tagasimaksmist kõige suurematele veeteede kasutajatele. [...]“
  .

46

„Flaami piirkonna valitsus ja sadamavaldajad töötavad välja algatusi, mille tulemusel määratakse kindlaks [...] Flaami piirkonna meresadamates ühtlustatud tariifisüsteemid, et tagada Flaami piirkonna meresadamates soodus konkurentsiolukord“

„Sadam otsib aktiivselt võimalusi veetranspordi arendamiseks ja vedude veeteedele ümbersuunamise tugevdamiseks järgmiste meetmete abil: sadam viib ellu innustavat hinnapoliitikat, mis hõlmab meretranspordi navigatsioonitasusid suuruses 0,00025 eurot/km koos vabastamisega randumistasust, uusi tariifisüsteeme ning laevaliikluse mahu suurendamist. Piirkond katab selle meetme rakendamise tulemusel tekkiva sadama tulude vähenemise. [...] Selle meetme raames kasutab sadam territooriumi eest makstava kontsessioonitasu tagasimaksmist kõige suurematele veeteede kasutajatele. [...]“

(47)  Konstitutsioonikohtu 19. novembri 2015. aasta otsus nr 162/2015, punkt A.2.2.

47

(48)  Vt 19. juuli 2016. aasta teatise punkt 220.

48

(49)  Sisenavigatsiooniga seotud sadamatasudele lisandub käibemaks. Vt Antwerpeni sadama sisenavigatsiooni hinnakirja artikkel 5 (Tariff regulations for inland shipping, lk 11). Seevastu seoses käibemaksudirektiivi (28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ELT L 347, 11.12.2006, lk 1) artiklis 139 sätestatud spetsiifilise käibemaksuvabastusega, mis on üle võetud Belgia käibemaksuseadustiku artikli 42 lõike 1 punktiga 5, on rahvusvahelise meretranspordiga seotud sadamatasud käibemaksust vabastatud (Antwerpeni sadama merenavigatsiooni hinnakirjas puudub vastav viide käibemaksule). Vajadus spetsiifilise maksuvabastuse järele näitab, et tavapäraselt hõlmaks käibemaksu kohaldamisala ka kõnealused teenused, kuna tegemist on teenustega käibemaksudirektiivi artikli 2 lõike 1 punkti c tähenduses.

49

(50)  
  10. detsembri 2008. aasta otsus (ELT C 137, 17.6.2009).

50

(51)  
  4. juuli 2006. aasta otsus (ELT C 276, 14.11.2006).

51

(52)  
  7. juuni 2006. aasta otsus (ELT C 207, 31.8.2006).

52

(53)  Kohtuotsus, Üldkohus, 24. märts 2011, Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt ja teised vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-443/08 ja T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, eespool viidatud.

53

vs

(54)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. mai 2003, Korhonen, C-18/01, ECLI:EU:C:2003:300.

54

(55)  Nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiiv 92/50/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord (EÜT L 209, 24.7.1992, lk 1).

55

(56)  
  27. märtsi 2014. aasta otsus, maakasutuse kava tööstuslikul ja ärilisel otstarbel (ELT C 141, 9.5.2014, lk 1).

56

(57)  Vt komisjoni otsus riigiabijuhtumi SA.36953 (2013/N) kohta, Port de Bahía de Cádiz, põhjendus 29 (ELT C 335, 16.11.2013, lk 1); komisjoni otsus riigiabijuhtumi SA.30742 (N/2010) kohta, Klaipėda, põhjendused 8 ja 9 (ELT C 121, 26.4.2012, lk 1).); komisjoni otsus riigiabijuhtumi N 44/2010 kohta, Krievu saare sadam, põhjendus 67 (ELT C 215, 21.7.2011, lk 21); komisjoni otsus riigiabijuhtumi C 39/2009 (ex N 385/2009) kohta, Ventspilsi sadam, põhjendused 30, 57 ja 58 (ELT C 62, 13.3.2010, lk 7).

57

(58)  Vt näiteks dokument General terms and conditions for concessions in the Antwerp port area, punkt 2.7. Vt ka Liège'i sadama hinnakiri.

58

(59)  Vastus Willem-Frederik Schiltzi 7. mail 2013. aastal parlamendis esitatud küsimusele nr 397 (Chambre, Questions et Réponses, 2012–2013, QRVA 53/128, 9. september 2013, lk 86); vastus Servais Verherstraeteni 11. mail 2011. aastal parlamendis esitatud suulisele küsimusele nr 4288 (Analüütiline kokkuvõte 53, rahandus- ja eelarvekomisjon 229, 11. mai 2011, lk 22). Ka Euroopa Kohus leiab, et selline tegevus on majandustegevus käibemaksudirektiivi tähenduses (vt Euroopa Kohtu 25. oktoobri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-174/06: Ministero delle Finanze – Ufficio IVA di Milano vs. CO.GE.P.,Srl, ECLI:EU:C:2007:634, punktid 31–35).

59

vs

(60)  Vt 19. juuli 2016. aasta teatise punkt 207.

60

(61)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. november 2001, Adria-Wien Pipeline, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598.

61

(62)  Vt tulumaksuseadustiku artikkel 221.

62

(63)  Vt tulumaksuseadustiku artikkel 225.

63

(64)  Vt 19. juuli 2016. aasta suuniste punkt 206 ja seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohaldamisalaga Euroopa Kohtu 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, punktid 87–95.

64

(65)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. mai 2000, Prantsusmaa vs. Ladbroke Racing Ltd ja komisjon, C 83/98 P, ECLI:EU:C:2000:248, punktid 48–51.

65

vs

(66)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. juuni 2006, Belgia ja Forum 187 vs. komisjon, liidetud kohtuasjad C 182/03 ja C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, punkt 128.

66

vs

(67)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. detsember 2005, Itaalia vs. komisjon, C-66/02, EU:C:2005:768, punkt 94.

67

vs

(68)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2006, Portugal vs. komisjon, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, punkt 56; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, Paint Graphos ja teised, liidetud kohtuasjad C-78/08 – C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 49.

68

vs

(69)  See kehtib juhul, kui meede tuleneb otseselt võrdlussüsteemi olemuslikest aluspõhimõtetest või suunistest või kui see on süsteemi toimimiseks ja mõjususeks vajalike süsteemiomaste mehhanismide tulemus, vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, Paint Graphos ja teised, liidetud kohtuasjad C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 69.

69

(70)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2006, Portugal vs. komisjon, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, punkt 81; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, Paint Graphos ja teised, liidetud kohtuasjad C-78/08 – C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punkt 65.

70

vs

(71)  Vt kommentaar 179/2:
  „Tuleb juhtida tähelepanu asjaolule, et kuigi neid võiks põhimõtteliselt käsitada maksukohustuslastena, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu, on nad äriühingute tulumaksust vabastatud 1992. aasta tulumaksuseadustiku artiklite 180–182 sätete alusel: 1) juriidilised isikud, kes on „tingimusteta“ äriühingute tulumaksu kohaldamisalast välja jäetud. (vt 1992. aasta tulumaksuseadustiku kommentaarid, artikkel 180) [...]“
  .

71

„Tuleb juhtida tähelepanu asjaolule, et kuigi neid võiks põhimõtteliselt käsitada maksukohustuslastena, kelle suhtes kohaldatakse äriühingute tulumaksu, on nad äriühingute tulumaksust vabastatud 1992. aasta tulumaksuseadustiku artiklite 180–182 sätete alusel: 1) juriidilised isikud, kes on „tingimusteta“ äriühingute tulumaksu kohaldamisalast välja jäetud. (vt 1992. aasta tulumaksuseadustiku kommentaarid, artikkel 180) [...]“

(72)  Vt kommentaar 179/16:
  „Belgia äriühingud (SA, SCA, SNC, SCS, SPRL, SC ja SCRIS) on üldjuhul asutatud kasumliku tegevuse teostamiseks. Üldjuhul tegelevad nad teatava tööstusliku, ärilise või põllumajandusliku tegevusega või kasumliku tegevusega või mõlemaga samaaegselt ning kogu nende teenitud kasumit tuleb käsitada selle tegevuse tulemina“
  . Vt ka konstitutsioonikohtu 6. detsembri 2012. aasta otsuse nr 148/2012 punktid A.2.1 ja B3.1 (M.B., 29. jaanuar 2013). Vastuses parlamendi küsimusele väitis rahandusminister, et autonoomsete sadamavalitsuste puhul tuleb lähtuvalt nende tegevuse laadist vaadelda igal üksikul juhul eraldi, kas nende suhtes tuleb kohaldada äriühingute tulumaksu või juriidiliste isikute tulumaksu. Võttes arvesse, et 10. aprilli 1995. aasta kuningliku määruse kohaselt peab tegevuse näol olema tegemist tööstusliku või äritegevusega, võib ministri väitel eeldada, et autonoomsed sadamavalitsused on põhimõtteliselt äriühingute tulumaksu kohustuslased (QRVA, Chambre, 1996–1997, nr 86, 16. juuni 1997, lk 11749–11750; QRVA, Chambre, 2001–2002, 26. märts 2002, CRIV 50 COM 702, lk 8–9).

72

„Belgia äriühingud (SA, SCA, SNC, SCS, SPRL, SC ja SCRIS) on üldjuhul asutatud kasumliku tegevuse teostamiseks. Üldjuhul tegelevad nad teatava tööstusliku, ärilise või põllumajandusliku tegevusega või kasumliku tegevusega või mõlemaga samaaegselt ning kogu nende teenitud kasumit tuleb käsitada selle tegevuse tulemina“

(73)  Vt artikkel 25, 2:
  „Flaami piirkonna valitsusel on lubatud asutada ühine kooskõlastuskomisjon. Koostatud on viieaastane reklaamikava, mis põhineb tööstusmajanduse mudelil“
  .

73

„Flaami piirkonna valitsusel on lubatud asutada ühine kooskõlastuskomisjon. Koostatud on viieaastane reklaamikava, mis põhineb tööstusmajanduse mudelil“

(74)  Vt artikkel 26.1:
  „Käitamisega seotud vaidlusi sadamavaldajate vahel, eeskätt nende äritegevusega seotud vaidlusi [...] lahendab sadamate vaidluskomisjon [...]“
  .

74

„Käitamisega seotud vaidlusi sadamavaldajate vahel, eeskätt nende äritegevusega seotud vaidlusi [...] lahendab sadamate vaidluskomisjon [...]“

(75)  Vt 16. detsembri 1998. aasta määrus nr 136/98 (Moniteur belge, 6. jaanuar 1999, lk 261), punkt A.7.1:
  „Ministrite nõukogu on seisukohal, et tulumaksuseadustiku artikli 220 lõikes 2 osutatud äriühingud ja juriidilised isikud on võrreldavas olukorras. Kuigi tulumaksuseadustiku artikli 180 sätetega jäetakse nimetatud juriidilised isikud äriühingute tulumaksu kohaldamisalast välja, on nad tegelikult juriidilised isikud, kelle tegevusel või tehingutel on kasumi teenimise eesmärk tulumaksuseadustiku artikli 2 lõike 2 punktide 1 ja 2 tähenduses“
  . Vt ka punkt A.7.2:
  „Artikli 220 lõigetes 1 ja 3 osutatud juriidiliste isikute ning artikli 220 lõikes 2 osutatud juriidiliste isikute [st sadamate] vahel on objektiivne eristav tegur, kuna üksnes viimased neist tegelevad kasumlike tehingutega. [...]“
  .

75

Moniteur belge

„Ministrite nõukogu on seisukohal, et tulumaksuseadustiku artikli 220 lõikes 2 osutatud äriühingud ja juriidilised isikud on võrreldavas olukorras. Kuigi tulumaksuseadustiku artikli 180 sätetega jäetakse nimetatud juriidilised isikud äriühingute tulumaksu kohaldamisalast välja, on nad tegelikult juriidilised isikud, kelle tegevusel või tehingutel on kasumi teenimise eesmärk tulumaksuseadustiku artikli 2 lõike 2 punktide 1 ja 2 tähenduses“

„Artikli 220 lõigetes 1 ja 3 osutatud juriidiliste isikute ning artikli 220 lõikes 2 osutatud juriidiliste isikute [st sadamate] vahel on objektiivne eristav tegur, kuna üksnes viimased neist tegelevad kasumlike tehingutega. [...]“

(76)  Rahandus- ja eelarvekomisjoni kolmapäeval, 29. jaanuaril 1997, toimunud avalik istung, Jacques Simonet' küsimus rahanduse ja väliskaubanduse ministrile seoses juriidiliste isikute tulumaksu kohaldamisega Belgia sadamate suhtes (nr 1017). Vt http://www3.dekamer.be/digidocanha/K0112/K01120466/K01120466.PDF lk 5.

76

(77)  Euroopa Kohus märgib 8. septembri 2011. aasta otsuses (kohtuasi Paint Graphos ja teised, liidetud kohtuasjad C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punktid 55 ja järgnevad), et eriomased toimimispõhimõtted, nimelt üksikisiku ülimuslikkus, põhimõte „üks inimene, üks hääl“, ja kasumi jaotamine kõnealuse üksuse liikmete vahel, ei ole sadamate puhul asjakohased tunnused.

77

(78)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. jaanuar 2006, Cassa di Risparmio di Firenze SpA ja teised, C-222/04, EU:C:2006:8, punktid 136 ja 137.

78

(79)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. november 2011, komisjon ja Hispaania vs. Gibraltari valitsus ja Ühendkuningriik, liidetud kohtuasjad C-106/09 P ja C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, punkt 101 ja järgnevad punktid.

79

vs

(80)  Tõlgendust, mille kohaselt tulumaksuseadustiku artikli 180 lõike 2 alusel kohaldatakse üksnes üldisi eeskirju sadamate suhtes, leides, et nende puhul ei ole tegemist äriühingutega, on vaadeldud allpool.

80

(81)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. jaanuar 2006, Cassa di Risparmio di Firenze SpA ja teised, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, punktid 136 ja 137.

81

(82)  Siseriikliku õiguse alusel võib otsustada, et meede on kooskõlas üldisemate eeskirjadega, mis sõltuvad muudest kriteeriumidest kui maksusüsteemi hea toimimine.

82

(83)  Teatud üksused, eeskätt omavalitsusühenduste ettevõtted, kelle suhtes Belgias otsustati hiljuti kohaldada äriühingute tulumaksu, täidavad samuti üldhuviteenustega seotud ülesandeid. Vt Belgia konstitutsioonikohtu 1. detsembri 2016. aasta otsuse nr 151/2016 punkt 19.1, milles meenutatakse, et omavalitsusühenduste ettevõtted asutati avaliku huvi eesmärki silmas pidades“ ning nad
  „täidavad omavalitsuspoliitikast tulenevaid ülesandeid“
  .

83

asutati avaliku huvi eesmärki silmas pidades“

„täidavad omavalitsuspoliitikast tulenevaid ülesandeid“

(84)  Artikli 49 ametlike kommentaaride punkti 11 kohaselt hõlmab mahaarvamise mittelubamine üksnes
  „puhtal kujul eraõiguslikke toiminguid“
  , samas kui käesoleva menetluse raames on väidetud, et üldist huvi pakkuva tegevusega seotud kulud ei ole mahaarvatavad.

84

„puhtal kujul eraõiguslikke toiminguid“

(85)  Komisjonile laekunud kommentaarid osutavad riiklike ametiasutuste varadele, millele on olemuslikult viidatud tulumaksuseadustiku artikli 220 lõikes 1, need on
  „riik, piirkonnad, regioonid, provintsid, linnastud, kommuunide föderatsioonid, kommuunid, avalik-õiguslikud sotsiaalabikeskused, avalikud kultusasutused ning poldrid ja kuivenduskraavid“
  , seejuures ei ole nimetatud sadamate varasid: kõnealune artikkel ei hõlma ei autonoomseid sadamavaldajaid ega teisi Belgia sadamate liike, mida on nimetatud põhjenduses 13 ja allmärkuses nr 12.

85

„riik, piirkonnad, regioonid, provintsid, linnastud, kommuunide föderatsioonid, kommuunid, avalik-õiguslikud sotsiaalabikeskused, avalikud kultusasutused ning poldrid ja kuivenduskraavid“

(86)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. juuli 2003, Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

86

(87)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu, millega luuakse sadamateenuste valdkonnas turulepääsu ja sadamate finantsläbipaistvuse raamistik, COM(2013) 296 final (ELT C 327, 12.11.2013, lk 111), punkt 2.1. Vt ka komisjoni teatis Euroopa sadamapoliitika kohta {SEC(2007)1339} {SEC(2007)1340}, COM(2007) 616 final, punkt II.4.2.

87

(88)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. detsember 1969, komisjon vs. Prantsusmaa, liidetud kohtuasjad 6/69 ja 11/69, ECLI:EU:C:1969:68, punkt 21; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. märts 1977, Steinike & Weinlig, 78/76, ECLI:EU:C:1977:52, punkt 24; kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 1998, Vlaamse Gewest vs. komisjon, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77, punkt 54; ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. mai 1999, Itaalia vs. komisjon, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, punkt 21.

88

vs

vs

vs

(89)  Artikli 25 punkt 3:
  „Flaami piirkonna valitsus ja sadamavaldajad töötavad välja algatusi, mille tulemusel määratakse kindlaks [...] Flaami piirkonna meresadamates ühtlustatud tariifisüsteemid, et tagada Flaami piirkonna meresadamate konkurentsivõimelisus“
  . Artikli 25 punkt 4:
  „Kui hinnad [...] on ilmselt avaliku huviga vastuolus või ei ole kooskõlas ausa konkurentsiga sadamavaldajate vahel, peab piirkondlik sadamajuht esitama oma otsuse kooskõlastuskomisjonile. [...]“
  .

89

„Flaami piirkonna valitsus ja sadamavaldajad töötavad välja algatusi, mille tulemusel määratakse kindlaks [...] Flaami piirkonna meresadamates ühtlustatud tariifisüsteemid, et tagada Flaami piirkonna meresadamate konkurentsivõimelisus“

„Kui hinnad [...] on ilmselt avaliku huviga vastuolus või ei ole kooskõlas ausa konkurentsiga sadamavaldajate vahel, peab piirkondlik sadamajuht esitama oma otsuse kooskõlastuskomisjonile. [...]“

(90)  Vt komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (2012/C 8/02) (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4). Vt ka komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

90

(91)  Vt kohtujurist Kokotti ettepanek kohtuasjas C-74/16, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania vs. Ayuntamiento de Getafe, ECLI:EU:C:2017:135, punkt 75.

91

vs

(92)  Vt komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta otsus (EL) 2016/634 riigiabi nr SA.25338 (2014/C) (ex E 3/2008 ja ex CP 115/2004) kohta – Madalmaad – riigi osalusega äriühingute vabastus äriühingu tulumaksust (ELT L 113, 27.4.2016, lk 148).

92

(93)  Vt parlamendi dokument, koda, nr 54 0672/001, lk 8-9.

93

(94)  Vt joonealune märkus 92.

94

---

| 14.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/24

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/2116,

27. juuli 2017,

Prantsusmaa rakendatud abikava SA.38398 (2016/C, ex 2015/E) kohta – Prantsusmaa sadamate maksustamine

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5176 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 3. juulil 2013 saatsid komisjoni talitused kõikidele liikmesriikidele küsimustiku nende sadamate toimimise ja maksustamise kohta, et saada valdkonnast ülevaade ja selgitada sadamate olukorda seoses riigiabi käsitlevate ELi eeskirjadega. Prantsuse ametiasutused vastasid 25. oktoobri 2013. aasta kirjaga. 3. veebruari 2014. aasta kirjaga palusid komisjoni talitused täiendavaid andmeid sadamate maksustamise kohta äriühingu tulumaksuga Prantsusmaal. Prantsuse ametiasutused vastasid 1. aprilli 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(1)

3. juulil 2013 saatsid komisjoni talitused kõikidele liikmesriikidele küsimustiku nende sadamate toimimise ja maksustamise kohta, et saada valdkonnast ülevaade ja selgitada sadamate olukorda seoses riigiabi käsitlevate ELi eeskirjadega. Prantsuse ametiasutused vastasid 25. oktoobri 2013. aasta kirjaga. 3. veebruari 2014. aasta kirjaga palusid komisjoni talitused täiendavaid andmeid sadamate maksustamise kohta äriühingu tulumaksuga Prantsusmaal. Prantsuse ametiasutused vastasid 1. aprilli 2014. aasta kirjaga.

| (2) | 9. juuli 2014. aasta kirjaga teavitas komisjon Prantsuse ametiasutusi nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (2) (edaspidi „menetlusmäärus“) artikli 21 kohaselt oma esialgsest hinnangust sadamate maksustamist käsitlevatele Prantsuse eeskirjadele. Kirjas öeldi, et komisjon peab neid eeskirju riigiabiks, ja täpsustati, miks komisjon peab neid siseturuga kokkusobimatuks. Komisjon andis Prantsuse ametiasutustele võimaluse esitada selle esialgse hinnangu kohta oma tähelepanekud. Prantsuse ametiasutused edastasid komisjonile oma tähelepanekud 7. novembri 2014. aasta kirjaga. Komisjoni talitused ja Prantsuse ametiasutused kohtusid 12. detsembril 2014. 15. jaanuaril 2015 saatsid Prantsuse ametiasutused komisjonile täiendavad tähelepanekud. Komisjoni talitused teavitasid 1. juuni 2015. aasta kirjaga Prantsuse ametiasutusi, et nad jäävad praeguses etapis 9. juuli 2014. aasta kirjas väljendatud esialgse seisukoha juurde. |
| --- | --- |

(2)

9. juuli 2014. aasta kirjaga teavitas komisjon Prantsuse ametiasutusi nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (2) (edaspidi „menetlusmäärus“) artikli 21 kohaselt oma esialgsest hinnangust sadamate maksustamist käsitlevatele Prantsuse eeskirjadele. Kirjas öeldi, et komisjon peab neid eeskirju riigiabiks, ja täpsustati, miks komisjon peab neid siseturuga kokkusobimatuks. Komisjon andis Prantsuse ametiasutustele võimaluse esitada selle esialgse hinnangu kohta oma tähelepanekud. Prantsuse ametiasutused edastasid komisjonile oma tähelepanekud 7. novembri 2014. aasta kirjaga. Komisjoni talitused ja Prantsuse ametiasutused kohtusid 12. detsembril 2014. 15. jaanuaril 2015 saatsid Prantsuse ametiasutused komisjonile täiendavad tähelepanekud. Komisjoni talitused teavitasid 1. juuni 2015. aasta kirjaga Prantsuse ametiasutusi, et nad jäävad praeguses etapis 9. juuli 2014. aasta kirjas väljendatud esialgse seisukoha juurde.

2

| (3) | 21. jaanuari 2016. aasta kirjaga kinnitas komisjon oma seisukohta ning tegi Prantsuse ametiasutustele ettepaneku kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi ELTL) artikli 108 lõikega 1 ja menetlusmääruse artikliga 22 lõpetada asjakohase meetmena alates 2017. aasta eelarveaasta algusest äriühingu tulumaksust vabastamine, millest sadamad saavad kasu vastavalt oma majandustegevusest pärit tulule. Prantsuse ametiasutustel paluti anda kooskõlas menetlusmääruse artikli 23 lõikega 1 kahe kuu jooksul komisjoni ettepanekule tingimusteta ja ühemõtteline vastus. |
| --- | --- |

(3)

21. jaanuari 2016. aasta kirjaga kinnitas komisjon oma seisukohta ning tegi Prantsuse ametiasutustele ettepaneku kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi ELTL) artikli 108 lõikega 1 ja menetlusmääruse artikliga 22 lõpetada asjakohase meetmena alates 2017. aasta eelarveaasta algusest äriühingu tulumaksust vabastamine, millest sadamad saavad kasu vastavalt oma majandustegevusest pärit tulule. Prantsuse ametiasutustel paluti anda kooskõlas menetlusmääruse artikli 23 lõikega 1 kahe kuu jooksul komisjoni ettepanekule tingimusteta ja ühemõtteline vastus.

| (4) | Prantsuse ametiasutused edastasid komisjonile 11. aprilli 2016. aasta kirjaga oma märkused. 27. juunil 2016 korraldati Prantsuse ametiasutuste ja komisjoni talituste kohtumine. |
| --- | --- |

(4)

Prantsuse ametiasutused edastasid komisjonile 11. aprilli 2016. aasta kirjaga oma märkused. 27. juunil 2016 korraldati Prantsuse ametiasutuste ja komisjoni talituste kohtumine.

| (5) | Kuna Prantsuse ametiasutused ei võtnud oma vastuses asjakohast meedet käsitlevat ettepanekut tingimusteta ja ühemõtteliselt vastu, otsustas komisjon 8. juuli 2016. aasta kirjaga algatada menetlusmääruse artikli 23 lõike 2 kohaselt ELTLi artikli 108 lõikes 2 ettenähtud menetluse. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon palus Prantsusmaal esitada otsuse sisu kohta oma märkused. Komisjon kutsus ka huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuse meetme kohta. |
| --- | --- |

(5)

Kuna Prantsuse ametiasutused ei võtnud oma vastuses asjakohast meedet käsitlevat ettepanekut tingimusteta ja ühemõtteliselt vastu, otsustas komisjon 8. juuli 2016. aasta kirjaga algatada menetlusmääruse artikli 23 lõike 2 kohaselt ELTLi artikli 108 lõikes 2 ettenähtud menetluse. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon palus Prantsusmaal esitada otsuse sisu kohta oma märkused. Komisjon kutsus ka huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuse meetme kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (6) | Prantsusmaa edastas oma märkused komisjonile 19. septembri 2016. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

Prantsusmaa edastas oma märkused komisjonile 19. septembri 2016. aasta kirjaga.

| (7) | Komisjon sai märkusi järgmistelt huvitatud isikutelt: suured Mandri-Prantsusmaa meresadamad (Le Havre, Rouen, Dunkerque) ning Prantsusmaa ülemerealade meresadamad (Guyana, Guadeloupe), kaubandus- ja tööstuskojad, sadamavaldajad (Bresti kaubandus- ja tööstuskoda, Bayonne'i (Baskimaa) kaubandus- ja tööstuskoda), sadamate ja üldiselt merendusvaldkonna kutseühingud või esindajad (Prantsuse siseveesadamate liit, veeteede edendamise koostöökomitee/Provoideau, Prantsuse sadamate liit, Prantsuse mereinstituut), kohalikud omavalitsused (Guadeloupe'i departemang, Guadeloupe'i piirkond, Bretagne'i piirkond) ning Rotterdami sadam nelja Madalmaade avalik-õigusliku meresadama nimel. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon sai märkusi järgmistelt huvitatud isikutelt: suured Mandri-Prantsusmaa meresadamad (Le Havre, Rouen, Dunkerque) ning Prantsusmaa ülemerealade meresadamad (Guyana, Guadeloupe), kaubandus- ja tööstuskojad, sadamavaldajad (Bresti kaubandus- ja tööstuskoda, Bayonne'i (Baskimaa) kaubandus- ja tööstuskoda), sadamate ja üldiselt merendusvaldkonna kutseühingud või esindajad (Prantsuse siseveesadamate liit, veeteede edendamise koostöökomitee/Provoideau, Prantsuse sadamate liit, Prantsuse mereinstituut), kohalikud omavalitsused (Guadeloupe'i departemang, Guadeloupe'i piirkond, Bretagne'i piirkond) ning Rotterdami sadam nelja Madalmaade avalik-õigusliku meresadama nimel.

| (8) | Komisjon edastas need märkused Prantsusmaale, kellele anti võimalus neid kommenteerida. Komisjon sai Prantsusmaa kommentaarid 3. novembri 2016. aasta kirjaga. 16. novembril 2016 korraldati Prantsuse ametiasutuste ja komisjoni talituste kohtumine. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon edastas need märkused Prantsusmaale, kellele anti võimalus neid kommenteerida. Komisjon sai Prantsusmaa kommentaarid 3. novembri 2016. aasta kirjaga. 16. novembril 2016 korraldati Prantsuse ametiasutuste ja komisjoni talituste kohtumine.

2.   MEETME KIRJELDUS JA SELLE TAUST

MEETME KIRJELDUS JA SELLE TAUST

2.1.   Prantsusmaa sadamate omandiõigus ja käitamine

Prantsusmaa sadamate omandiõigus ja käitamine

| (9) | Prantsusmaa sadamate (kala-, kauba- ja jahisadamad) süsteem koosneb riigile kuuluvatest sadamatest (ühelt poolt suured meresadamad, mida varem nimetati autonoomseteks sadamateks, ja teiselt poolt suured jõesadamad, eelkõige Pariisi ja Strasbourgi autonoomsed sadamad) ning kohalikele omavalitsustele kuuluvatest sadamatest. Kuigi Prantsusmaa väidab, et vaidlusalune meede keskendub kala- ja kaubasadamatele, võivad jahisadamaid käitada üksused, kellele kohaldatakse äriühingu tulumaksust vabastamist (nagu kaubandus- ja tööstuskojad), ning menetlus puudutab seetõttu ka neid. |
| --- | --- |

(9)

Prantsusmaa sadamate (kala-, kauba- ja jahisadamad) süsteem koosneb riigile kuuluvatest sadamatest (ühelt poolt suured meresadamad, mida varem nimetati autonoomseteks sadamateks, ja teiselt poolt suured jõesadamad, eelkõige Pariisi ja Strasbourgi autonoomsed sadamad) ning kohalikele omavalitsustele kuuluvatest sadamatest. Kuigi Prantsusmaa väidab, et vaidlusalune meede keskendub kala- ja kaubasadamatele, võivad jahisadamaid käitada üksused, kellele kohaldatakse äriühingu tulumaksust vabastamist (nagu kaubandus- ja tööstuskojad), ning menetlus puudutab seetõttu ka neid.

| (10) | Suured meresadamad, mida 2008. aasta reformini (4) nimetati autonoomseteks sadamateks, on avalik-õiguslikud ettevõtted. Nendega on seotud rohkem kui 80 % Prantsuse merekaubandusmahust. Prantsusmaa sõnul täidavad suured meresadamad järgmisi ülesandeid: sadamakapteni juhatusel mereliikluse reguleerimine ning järelevalve sadamaaladel ja neile juurdepääsul, sadamataristu ehitamine ja korrashoid, sadamaterritooriumi haldamine ja väärtuse suurendamine, üldine sadama edendamine, sadamateenuste ning maismaa-, raudtee- ja jõetransporditeede arendamine ja pakkumine. Neile on antud finantssõltumatus. |
| --- | --- |

(10)

Suured meresadamad, mida 2008. aasta reformini (4) nimetati autonoomseteks sadamateks, on avalik-õiguslikud ettevõtted. Nendega on seotud rohkem kui 80 % Prantsuse merekaubandusmahust. Prantsusmaa sõnul täidavad suured meresadamad järgmisi ülesandeid: sadamakapteni juhatusel mereliikluse reguleerimine ning järelevalve sadamaaladel ja neile juurdepääsul, sadamataristu ehitamine ja korrashoid, sadamaterritooriumi haldamine ja väärtuse suurendamine, üldine sadama edendamine, sadamateenuste ning maismaa-, raudtee- ja jõetransporditeede arendamine ja pakkumine. Neile on antud finantssõltumatus.

4

| (11) | Suurte meresadamate käitamine kuulub riigi pädevusse. Nende töösse on kaasatud avaliku sektori raamatupidaja ja neid kontrollivad riigi esindajad. Prantsusmaa teatas, et pärast 2008. aasta reformi, millega anti käitlustegevus üle erasektorile, keskenduti suurte meresadamate ülesannetega seoses uuesti ühelt poolt julgeolekule, turvalisusele ja sadamapolitseile ning teiselt poolt sadamavaldkonna arendamisega seotud tegevusele. Sellest ajast on sadamad oma maa-ala omanikud. |
| --- | --- |

(11)

Suurte meresadamate käitamine kuulub riigi pädevusse. Nende töösse on kaasatud avaliku sektori raamatupidaja ja neid kontrollivad riigi esindajad. Prantsusmaa teatas, et pärast 2008. aasta reformi, millega anti käitlustegevus üle erasektorile, keskenduti suurte meresadamate ülesannetega seoses uuesti ühelt poolt julgeolekule, turvalisusele ja sadamapolitseile ning teiselt poolt sadamavaldkonna arendamisega seotud tegevusele. Sellest ajast on sadamad oma maa-ala omanikud.

| (12) | Autonoomseid jõesadamaid, nimelt Pariisi autonoomset sadamat ja Strasbourgi autonoomset sadamat käitavad riiklikud avalikud asutused. Teisi jõesadamaid juhivad kontsessionäärid (tavaliselt kaubandus- ja tööstuskoda). |
| --- | --- |

(12)

Autonoomseid jõesadamaid, nimelt Pariisi autonoomset sadamat ja Strasbourgi autonoomset sadamat käitavad riiklikud avalikud asutused. Teisi jõesadamaid juhivad kontsessionäärid (tavaliselt kaubandus- ja tööstuskoda).

| (13) | Kohalikele omavalitsustele kuuluvaid sadamaid, mida nimetatakse detsentraliseeritud sadamateks, kontrollivad omavalitsused, ning nende käitamine on üldiselt usaldatud kaubandus- ja tööstuskodadele või merevaldkonna kaubanduskodadele (5). Prantsusmaa sõnul on need sadamad tavaliselt väikesed ja avaldavad mõju kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

(13)

Kohalikele omavalitsustele kuuluvaid sadamaid, mida nimetatakse detsentraliseeritud sadamateks, kontrollivad omavalitsused, ning nende käitamine on üldiselt usaldatud kaubandus- ja tööstuskodadele või merevaldkonna kaubanduskodadele (5). Prantsusmaa sõnul on need sadamad tavaliselt väikesed ja avaldavad mõju kohalikul tasandil.

5

2.2.   Sadamatele kohaldatava äriühingu tulumaksu eeskirjad

Sadamatele kohaldatava äriühingu tulumaksu eeskirjad

| (14) | Üldise maksuseadustiku artikli 205, artikli 206 lõike 1 ja artikli 1654 kohaselt kohaldatakse äriühingu tulumaksu tulutoova äritegevuse või tulutoovate tehingutega tegelevatele eraõiguslikele või avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele. Peale selle kohaldatakse üldise maksuseadustiku 4. lisa artikli 165 kohaselt tööstuslikele või kaubanduslikele avalik-õiguslikele ettevõtetele kõiki sarnastele eraõiguslikele äriühingutele kohaldatavaid otseseid ja võrreldavaid makse. Nimetatud seadustiku 4. lisa artiklis 167 on täpsustatud, et neid sätteid kohaldatakse eelkõige „kaubandus- ja tööstuskodadele“ ning „autonoomsetele sadamatele“ (mis muutusid 2008. aastal suurteks meresadamateks, välja arvatud teatud sadamad, nagu Pariisi ja Strasbourgi autonoomsed jõesadamad). |
| --- | --- |

(14)

Üldise maksuseadustiku artikli 205, artikli 206 lõike 1 ja artikli 1654 kohaselt kohaldatakse äriühingu tulumaksu tulutoova äritegevuse või tulutoovate tehingutega tegelevatele eraõiguslikele või avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele. Peale selle kohaldatakse üldise maksuseadustiku 4. lisa artikli 165 kohaselt tööstuslikele või kaubanduslikele avalik-õiguslikele ettevõtetele kõiki sarnastele eraõiguslikele äriühingutele kohaldatavaid otseseid ja võrreldavaid makse. Nimetatud seadustiku 4. lisa artiklis 167 on täpsustatud, et neid sätteid kohaldatakse eelkõige „kaubandus- ja tööstuskodadele“ ning „autonoomsetele sadamatele“ (mis muutusid 2008. aastal suurteks meresadamateks, välja arvatud teatud sadamad, nagu Pariisi ja Strasbourgi autonoomsed jõesadamad).

| (15) | Ministri 11. augusti 1942. aasta ja 27. aprilli 1943. aasta otsustega (6) on siiski äriühingu tulumaksust vabastatud „autonoomsed sadamad, merevaldkonna kaubanduskojad, sadamarajatisi käitavad kaubandus- ja tööstuskojad, kohalikud omavalitsused, kes on meresadamate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid, ning ettevõtjad, kes võivad nende asemel neid seadmeid käitada“. Kõnealune maksuvabastus puudutab üldiselt kõiki „sadama käitamiseks vajalikke või sellest käitamisest otse sõltuvaid kinnisasju ja teenuseid“. Fiskaaldokumendis on täpsustatud, et „eespool nimetatud [11. augusti 1942. aasta] otsust tuleks kohaldada liberaalselt ja säilitada maksuvabastus mitte üksnes vaieldamatult merega seotud teenuste puhul, vaid ka merevaldkonna kaubanduskodade rajatiste puhul, mis ei ole rangelt võttes sadamarajatised, kuid on siiski sadama käitamisega seotud, ilma milleta neil ei oleks eesmärki“ ning et äriühingu tulumaksust on samuti vabastatud „finantstooted, mida autonoomsed sadamad ja merevaldkonna kaubandus- ja tööstuskojad saavad tööstuslike ja äriliste mererajatiste käitamisest pärit vahendite investeerimise eest“. |
| --- | --- |

(15)

Ministri 11. augusti 1942. aasta ja 27. aprilli 1943. aasta otsustega (6) on siiski äriühingu tulumaksust vabastatud „autonoomsed sadamad, merevaldkonna kaubanduskojad, sadamarajatisi käitavad kaubandus- ja tööstuskojad, kohalikud omavalitsused, kes on meresadamate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid, ning ettevõtjad, kes võivad nende asemel neid seadmeid käitada“. Kõnealune maksuvabastus puudutab üldiselt kõiki „sadama käitamiseks vajalikke või sellest käitamisest otse sõltuvaid kinnisasju ja teenuseid“. Fiskaaldokumendis on täpsustatud, et „eespool nimetatud [11. augusti 1942. aasta] otsust tuleks kohaldada liberaalselt ja säilitada maksuvabastus mitte üksnes vaieldamatult merega seotud teenuste puhul, vaid ka merevaldkonna kaubanduskodade rajatiste puhul, mis ei ole rangelt võttes sadamarajatised, kuid on siiski sadama käitamisega seotud, ilma milleta neil ei oleks eesmärki“ ning et äriühingu tulumaksust on samuti vabastatud „finantstooted, mida autonoomsed sadamad ja merevaldkonna kaubandus- ja tööstuskojad saavad tööstuslike ja äriliste mererajatiste käitamisest pärit vahendite investeerimise eest“.

6

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (16) | Oma 8. juuli 2016. aasta kirjas märkis komisjon, et Prantsuse ametiasutused ei nõustunud 21. jaanuari 2016. aasta kirjas märgitud asjakohase meetme rakendamise tähtajaga ning et ehkki nad ütlesid sissejuhatuses, et ei vaidlusta põhimõtteliselt komisjoni pakutud meetmeid, tundub et Prantsuse ametiasutused kahtlevad väikeste sadamate puhul komisjonipoolses abi kvalifitseerimises riigiabiks. Komisjon leidis, et Prantsuse ametiasutused ei ole tingimusteta, ühemõtteliselt ja terviklikult nõustunud komisjoni 21. jaanuaril 2016 esitatud asjakohase meetmega. |
| --- | --- |

(16)

Oma 8. juuli 2016. aasta kirjas märkis komisjon, et Prantsuse ametiasutused ei nõustunud 21. jaanuari 2016. aasta kirjas märgitud asjakohase meetme rakendamise tähtajaga ning et ehkki nad ütlesid sissejuhatuses, et ei vaidlusta põhimõtteliselt komisjoni pakutud meetmeid, tundub et Prantsuse ametiasutused kahtlevad väikeste sadamate puhul komisjonipoolses abi kvalifitseerimises riigiabiks. Komisjon leidis, et Prantsuse ametiasutused ei ole tingimusteta, ühemõtteliselt ja terviklikult nõustunud komisjoni 21. jaanuaril 2016 esitatud asjakohase meetmega.

| (17) | Kuna komisjon oli endiselt arvamusel, et sadamate äriühingu tulumaksust vabastamine vastavalt nende majandustegevusele on riigiabi kava, ja kuna tal oli kahtlusi selle abikava kokkusobivuses siseturuga, otsustas ta algatada menetlusmääruse artikli 23 lõike 2 kohaselt ELTLi artikli 108 lõikes 2 ettenähtud menetluse. |
| --- | --- |

(17)

Kuna komisjon oli endiselt arvamusel, et sadamate äriühingu tulumaksust vabastamine vastavalt nende majandustegevusele on riigiabi kava, ja kuna tal oli kahtlusi selle abikava kokkusobivuses siseturuga, otsustas ta algatada menetlusmääruse artikli 23 lõike 2 kohaselt ELTLi artikli 108 lõikes 2 ettenähtud menetluse.

4.   PRANTSUSE AMETIASUTUSTE JA HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED PÄRAST AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMIST

PRANTSUSE AMETIASUTUSTE JA HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED PÄRAST AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMIST

4.1.   Ettevõtjad/majandustegevus

Ettevõtjad/majandustegevus

| (18) | Teatud Prantsuse meresadamate käitajad ja sadamavaldajate esindajad, peamiselt Le Havre'i suur meresadam, Bresti kaubandus- ja tööstuskoda ning Prantsuse sadamate liit, on seisukohal, et sadamad ei ole ettevõtjad ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses. Prantsuse ametiasutused jagavad seda seisukohta ja lisavad, et sadamad „ei ole teistega sarnased ettevõtjad“, vaid „teisi ettevõtjaid teenindavad osalejad“ ning et „asjaolu, et Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud sihtotstarbeline artikkel [artikkel 93], milles käsitletakse riigiabi seoses transpordiga, näitab et Euroopa Liidu seadusandja on soovinud võtta seda eripära arvesse“. |
| --- | --- |

(18)

Teatud Prantsuse meresadamate käitajad ja sadamavaldajate esindajad, peamiselt Le Havre'i suur meresadam, Bresti kaubandus- ja tööstuskoda ning Prantsuse sadamate liit, on seisukohal, et sadamad ei ole ettevõtjad ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses. Prantsuse ametiasutused jagavad seda seisukohta ja lisavad, et sadamad „ei ole teistega sarnased ettevõtjad“, vaid „teisi ettevõtjaid teenindavad osalejad“ ning et „asjaolu, et Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud sihtotstarbeline artikkel [artikkel 93], milles käsitletakse riigiabi seoses transpordiga, näitab et Euroopa Liidu seadusandja on soovinud võtta seda eripära arvesse“.

4.1.1.   Avalikes huvides tegutsemine või riigi põhifunktsioonide täitmine

Avalikes huvides tegutsemine või riigi põhifunktsioonide täitmine

| (19) | Bresti kaubandus- ja tööstuskoja sõnul osutavad sadamad üldist huvi pakkuvat mittemajanduslikku teenust ning üksnes riiklik ametiasutus on pädev kindlaks määrama avalikes huvides tegutsemise ulatuse. ELTLi artikli 107 lõige 1 ei kehti, kui „riik teostab avalikku võimu“, millega on tegemist sadamate puhul, kes täidavad riigi seaduslikult delegeeritud ülesandeid. Bresti kaubandus- ja tööstuskoja sõnul rakendatakse ministri 11. augusti 1942. aasta ja 27. aprilli 1943. aasta otsustega üldise maksuseadustiku 4. lisa artiklit 165 ja tunnistatakse, et sadamate tegevus ei ole tulutoov. |
| --- | --- |

(19)

Bresti kaubandus- ja tööstuskoja sõnul osutavad sadamad üldist huvi pakkuvat mittemajanduslikku teenust ning üksnes riiklik ametiasutus on pädev kindlaks määrama avalikes huvides tegutsemise ulatuse. ELTLi artikli 107 lõige 1 ei kehti, kui „riik teostab avalikku võimu“, millega on tegemist sadamate puhul, kes täidavad riigi seaduslikult delegeeritud ülesandeid. Bresti kaubandus- ja tööstuskoja sõnul rakendatakse ministri 11. augusti 1942. aasta ja 27. aprilli 1943. aasta otsustega üldise maksuseadustiku 4. lisa artiklit 165 ja tunnistatakse, et sadamate tegevus ei ole tulutoov.

| (20) | Prantsuse sadamate liit ja Le Havre'i suur meresadam lisavad, et teatud Prantsusmaa sadamad on äärmiselt tähtsad rajatised, „mille puudumine võib oluliselt vähendada sõjalist või majanduslikku võimekust, julgeolekut või rahva ellujäämise võimet“ kaitseseadustiku artikli L. 1332-1 tähenduses, mistõttu need moodustavad riigi põhifunktsioonide täitmisega seotud taristu. |
| --- | --- |

(20)

Prantsuse sadamate liit ja Le Havre'i suur meresadam lisavad, et teatud Prantsusmaa sadamad on äärmiselt tähtsad rajatised, „mille puudumine võib oluliselt vähendada sõjalist või majanduslikku võimekust, julgeolekut või rahva ellujäämise võimet“ kaitseseadustiku artikli L. 1332-1 tähenduses, mistõttu need moodustavad riigi põhifunktsioonide täitmisega seotud taristu.

| (21) | Viidates kohtuasjale C-276/97, rõhutab Le Havre'i suur meresadam, et suured meresadamad on avalik-õiguslikud asutused, kes tegutsevad oma loomise, kontrollimise, juhtimise ja tulude osas eriomase õigusrežiimi raames. Kuivõrd ametiasutused tegutsevad avalik-õiguslike asutustena, täidavad suured meresadamad kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 4 lõike 5 kohaselt käibemaksuvabastuse jaoks vajalikke tingimusi. |
| --- | --- |

(21)

Viidates kohtuasjale C-276/97, rõhutab Le Havre'i suur meresadam, et suured meresadamad on avalik-õiguslikud asutused, kes tegutsevad oma loomise, kontrollimise, juhtimise ja tulude osas eriomase õigusrežiimi raames. Kuivõrd ametiasutused tegutsevad avalik-õiguslike asutustena, täidavad suured meresadamad kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 4 lõike 5 kohaselt käibemaksuvabastuse jaoks vajalikke tingimusi.

| (22) | Viimaks on Prantsuse ametiasutused ja mitu sadamavaldajat seisukohal, et nii sadamas sees kui sellest väljaspool tehtavad süvendustööd ei ole majanduslikud ja et komisjon on seda märkinud 20. oktoobri 2004. aasta otsuses toimikus nr N520/200[3] (***) (7) (edaspidi „20. oktoobri 2004. aasta otsus“). Nad selgitavad, et see tegevus võimaldab teenindada kõiki terminale ja on vajalik, et tagada kõikidele seda vajavatele operaatoritele täielikult turvaline juurdepääs laevateele ja sadama veealale, ning võimaldab seetõttu kõikide laevade vaba liikumist. Süvendamine on kasulik eranditult kõikidele teeninduspiirkonna operaatoritele ja seega kogu merenduskogukonnale. |
| --- | --- |

(22)

Viimaks on Prantsuse ametiasutused ja mitu sadamavaldajat seisukohal, et nii sadamas sees kui sellest väljaspool tehtavad süvendustööd ei ole majanduslikud ja et komisjon on seda märkinud 20. oktoobri 2004. aasta otsuses toimikus nr N520/200[3] (***) (7) (edaspidi „20. oktoobri 2004. aasta otsus“). Nad selgitavad, et see tegevus võimaldab teenindada kõiki terminale ja on vajalik, et tagada kõikidele seda vajavatele operaatoritele täielikult turvaline juurdepääs laevateele ja sadama veealale, ning võimaldab seetõttu kõikide laevade vaba liikumist. Süvendamine on kasulik eranditult kõikidele teeninduspiirkonna operaatoritele ja seega kogu merenduskogukonnale.

***

7

4.1.2.   Mittemajanduslik tegevus

Mittemajanduslik tegevus

| (23) | Le Havre'i suur meresadam andis teada, et sadamamaksude struktuur määratakse kindlaks riigi tasandil ja et Euroopa Kohus pidas kohtuasjas C-343/95 oluliseks asjaolu, et tasud kiidab heaks riigiasutus. Ta on seisukohal, et kõik suurtele meresadamatele transpordiseadustiku artikli L. 5312-2 alusel antud ülesanded on komisjoni otsustuspraktika, eelkõige 20. oktoobri 2004. aasta otsuse ja komisjoni riigiabi käsitleva 19. juuli 2016. aasta teatise (8) (edaspidi „19. juuli 2016. aasta teatis“) punkti 17 alapunktides a ja f viidatud otsuste kohaselt mittemajanduslikud. Tema hinnangul võisid suured meresadamad pärast 2008. aasta reformi üksnes erandjuhtudel käitada riigile kuuluvaid seadmeid ning see on ainus tegevus, mida võiks pidada majandustegevuseks. |
| --- | --- |

(23)

Le Havre'i suur meresadam andis teada, et sadamamaksude struktuur määratakse kindlaks riigi tasandil ja et Euroopa Kohus pidas kohtuasjas C-343/95 oluliseks asjaolu, et tasud kiidab heaks riigiasutus. Ta on seisukohal, et kõik suurtele meresadamatele transpordiseadustiku artikli L. 5312-2 alusel antud ülesanded on komisjoni otsustuspraktika, eelkõige 20. oktoobri 2004. aasta otsuse ja komisjoni riigiabi käsitleva 19. juuli 2016. aasta teatise (8) (edaspidi „19. juuli 2016. aasta teatis“) punkti 17 alapunktides a ja f viidatud otsuste kohaselt mittemajanduslikud. Tema hinnangul võisid suured meresadamad pärast 2008. aasta reformi üksnes erandjuhtudel käitada riigile kuuluvaid seadmeid ning see on ainus tegevus, mida võiks pidada majandustegevuseks.

8

| (24) | Le Havre'i suur meresadam ning Bresti kaubandus- ja tööstuskoda on seisukohal, et sadamate mis tahes ülejäänud majandustegevus tuleks igal juhul kvalifitseerida kõrvaltegevuseks, ning seetõttu ei saa sellist tegevust pidada 19. juuli 2016. aasta teatise punktide 18 ja 207 kohaselt majanduslikuks. |
| --- | --- |

(24)

Le Havre'i suur meresadam ning Bresti kaubandus- ja tööstuskoda on seisukohal, et sadamate mis tahes ülejäänud majandustegevus tuleks igal juhul kvalifitseerida kõrvaltegevuseks, ning seetõttu ei saa sellist tegevust pidada 19. juuli 2016. aasta teatise punktide 18 ja 207 kohaselt majanduslikuks.

| (25) | Prantsuse siseveesadamate liit märgib, et investeeringute tasuvuse tagamine, mis on tavapärase äriühingu investeerimisvalikute ülim eesmärk, on sadamate jaoks avaliku huvi järel teisejärguline. Prantsuse siseveesadamate liit on seisukohal, et komisjon on ise 20. oktoobri 2004. aasta otsuses tunnistanud, et sadamataristu projekte „ei käivitataks kunagi puhtärilise ettevõtmisena“. Ta lisab, et konkurentsiõigust tohib kohaldada üksnes tulu saamise või ärilisel eesmärgil tegutsevatele ettevõtjatele ning et aktsionärideta siseveesadamate (jõesadamate) kasum investeeritakse järjekindlalt tagasi. |
| --- | --- |

(25)

Prantsuse siseveesadamate liit märgib, et investeeringute tasuvuse tagamine, mis on tavapärase äriühingu investeerimisvalikute ülim eesmärk, on sadamate jaoks avaliku huvi järel teisejärguline. Prantsuse siseveesadamate liit on seisukohal, et komisjon on ise 20. oktoobri 2004. aasta otsuses tunnistanud, et sadamataristu projekte „ei käivitataks kunagi puhtärilise ettevõtmisena“. Ta lisab, et konkurentsiõigust tohib kohaldada üksnes tulu saamise või ärilisel eesmärgil tegutsevatele ettevõtjatele ning et aktsionärideta siseveesadamate (jõesadamate) kasum investeeritakse järjekindlalt tagasi.

4.2.   Majanduseelis

Majanduseelis

| (26) | Mitu Prantsuse meresadama käitajat ja siseveesadama käitaja esindajat on seisukohal, et asjaomase meetmega hüvitatakse kulud seoses selliste ülesannete täitmisega, mille on sadamatele määranud riik. Dunkerque'i suur meresadam kinnitab, et nende ülesannete kulud ületavad järjekindlalt teoreetilist äriühingu tulumaksukulu. Maksuvabastus ei annaks sadamatele seega majanduseelist. |
| --- | --- |

(26)

Mitu Prantsuse meresadama käitajat ja siseveesadama käitaja esindajat on seisukohal, et asjaomase meetmega hüvitatakse kulud seoses selliste ülesannete täitmisega, mille on sadamatele määranud riik. Dunkerque'i suur meresadam kinnitab, et nende ülesannete kulud ületavad järjekindlalt teoreetilist äriühingu tulumaksukulu. Maksuvabastus ei annaks sadamatele seega majanduseelist.

4.3.   Valikulisus

Valikulisus

| (27) | Prantsuse ametiasutuste ja mitme Prantsuse meresadama käitaja hinnangul ei ole meede valikuline, kuna seda kohaldatakse kõikidele Prantsuse sadamatele ja see on olnud Prantsuse maksusüsteemi lahutamatu osa juba üle 70 aasta. |
| --- | --- |

(27)

Prantsuse ametiasutuste ja mitme Prantsuse meresadama käitaja hinnangul ei ole meede valikuline, kuna seda kohaldatakse kõikidele Prantsuse sadamatele ja see on olnud Prantsuse maksusüsteemi lahutamatu osa juba üle 70 aasta.

| (28) | Nad lisavad, et komisjon ei ole tõestanud, mille poolest on sadamad õiguslikult ja faktiliselt võrreldavas olukorras muude ettevõtjatega, ning märgivad ära, et sadamad pakuvad siseriikliku õiguse alusel transpordiettevõtjatele nende ülesannete täitmiseks vajalikke tegutsemistingimusi nendega konkureerimata ja neid asendamata ning nad peavad täitma ülesandeid, mis kujutavad endast riigi määratud kohustusi või kuuluvad avaliku võimu teostamise juurde. Le Havre'i suur meresadam täpsustab, et teistest ettevõtjatest eristab neid sadamamaksude suur osakaal sadamate eelarves, riigi ulatuslik kontroll suurte meresadamate üle ning asjaolu, et ei ole „tavapärastes majandustingimustes tegutsevaid ettevõtjaid [...], arvestades seaduslikku monopoli, mis suurtel meresadamatel on sadamate haldamise üle“. Bretagne'i piirkonna puhul näitab asjaolu, et teatud väikeseid sadamaid haldavad kaubandus- ja tööstuskojad, et seal on olukord erinev. |
| --- | --- |

(28)

Nad lisavad, et komisjon ei ole tõestanud, mille poolest on sadamad õiguslikult ja faktiliselt võrreldavas olukorras muude ettevõtjatega, ning märgivad ära, et sadamad pakuvad siseriikliku õiguse alusel transpordiettevõtjatele nende ülesannete täitmiseks vajalikke tegutsemistingimusi nendega konkureerimata ja neid asendamata ning nad peavad täitma ülesandeid, mis kujutavad endast riigi määratud kohustusi või kuuluvad avaliku võimu teostamise juurde. Le Havre'i suur meresadam täpsustab, et teistest ettevõtjatest eristab neid sadamamaksude suur osakaal sadamate eelarves, riigi ulatuslik kontroll suurte meresadamate üle ning asjaolu, et ei ole „tavapärastes majandustingimustes tegutsevaid ettevõtjaid [...], arvestades seaduslikku monopoli, mis suurtel meresadamatel on sadamate haldamise üle“. Bretagne'i piirkonna puhul näitab asjaolu, et teatud väikeseid sadamaid haldavad kaubandus- ja tööstuskojad, et seal on olukord erinev.

| (29) | Bresti kaubandus- ja tööstuskoda, kes on Bresti sadama valdaja, ning Le Havre'i suur meresadam juhivad tähelepanu, et äriühingu tulumaksust vabastamise alus sadamate puhul on üldise maksuseadustiku 4. lisa artikkel 165 sedavõrd, kuivõrd sadamad ei tegele tulutoova tegevusega, mida võib maksustada äriühingu tulumaksuga. Seega olid ministri 11. augusti 1942. aasta ja 27. aprilli 1943. aasta otsused üksnes kinnitus üldise maksuseadustiku 4. lisa artikli 165 ning artiklite 205 ja 206 üldiste sätete kohaldamise kohta sadamate suhtes. |
| --- | --- |

(29)

Bresti kaubandus- ja tööstuskoda, kes on Bresti sadama valdaja, ning Le Havre'i suur meresadam juhivad tähelepanu, et äriühingu tulumaksust vabastamise alus sadamate puhul on üldise maksuseadustiku 4. lisa artikkel 165 sedavõrd, kuivõrd sadamad ei tegele tulutoova tegevusega, mida võib maksustada äriühingu tulumaksuga. Seega olid ministri 11. augusti 1942. aasta ja 27. aprilli 1943. aasta otsused üksnes kinnitus üldise maksuseadustiku 4. lisa artikli 165 ning artiklite 205 ja 206 üldiste sätete kohaldamise kohta sadamate suhtes.

| (30) | Viidates Prantsusmaa konstitutsioonikohtule, kelle hinnangul võib teha erandi võrdse maksustamise põhimõttest tingimusel, et seadusandja võtab erineva kohtlemise puhul aluseks objektiivsed ja ratsionaalsed kriteeriumid seoses meetme eesmärkidega ning see ei too kaasa avalik-õiguslike koormiste kandmise võrdsuse põhimõtte märkimisväärset rikkumist (20. aprilli 2012. aasta otsus nr 2012-238 QPC) (9), väidavad mitmed Prantsuse meresadamate käitajad, et kõnealune meede ei too kaasa avalik-õiguslike koormiste kandmise võrdsuse põhimõtte märkimisväärset rikkumist. |
| --- | --- |

(30)

Viidates Prantsusmaa konstitutsioonikohtule, kelle hinnangul võib teha erandi võrdse maksustamise põhimõttest tingimusel, et seadusandja võtab erineva kohtlemise puhul aluseks objektiivsed ja ratsionaalsed kriteeriumid seoses meetme eesmärkidega ning see ei too kaasa avalik-õiguslike koormiste kandmise võrdsuse põhimõtte märkimisväärset rikkumist (20. aprilli 2012. aasta otsus nr 2012-238 QPC) (9), väidavad mitmed Prantsuse meresadamate käitajad, et kõnealune meede ei too kaasa avalik-õiguslike koormiste kandmise võrdsuse põhimõtte märkimisväärset rikkumist.

9

4.4.   Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (31) | Prantsuse ametiasutused ja mitu Prantsuse meresadama käitajat juhivad tähelepanu, et komisjon ei tõenda konkurentsi kahjustamist, samas kui konkurentsis osalev veomaht on väike ja sadama atraktiivsus sõltub väga paljudest näitajatest (teiste logistikaahela lülide tegevusest), mida sadamate maksustamine äriühingu tulumaksuga kuidagi ei mõjuta. Prantsuse siseveesadamate liit on seisukohal, et erinevalt meresadamatest ei konkureeri siseveesadamad omavahel, kuna nende sisemaad on palju väiksemad ja eraldatumad. |
| --- | --- |

(31)

Prantsuse ametiasutused ja mitu Prantsuse meresadama käitajat juhivad tähelepanu, et komisjon ei tõenda konkurentsi kahjustamist, samas kui konkurentsis osalev veomaht on väike ja sadama atraktiivsus sõltub väga paljudest näitajatest (teiste logistikaahela lülide tegevusest), mida sadamate maksustamine äriühingu tulumaksuga kuidagi ei mõjuta. Prantsuse siseveesadamate liit on seisukohal, et erinevalt meresadamatest ei konkureeri siseveesadamad omavahel, kuna nende sisemaad on palju väiksemad ja eraldatumad.

| (32) | Prantsuse ametiasutuste ja mitme Prantsuse meresadama käitaja hinnangul ei mõjuta väikesed sadamad (mis ei kuulu üleeuroopalisse transpordivõrku) oma tegevuse mahu ja eelkõige kohaliku mõju tõttu konkurentsi, eriti kuna Prantsuse väikeste sadamate kumulatiivne tegevus moodustab üksnes 1 % liidu kogu veomahust. Komisjon ise on tunnistanud, et „vastavalt väljakujunenud tavale ei mõjuta liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust negatiivselt abi nende sadamate taristule, mille asjaomane turuosa on alla 5 % reisijate- või kaubaveost“ (11. aprilli 2016. aasta otsus juhtumi SA.43975 kohta – Funchali sadam) (10). |
| --- | --- |

(32)

Prantsuse ametiasutuste ja mitme Prantsuse meresadama käitaja hinnangul ei mõjuta väikesed sadamad (mis ei kuulu üleeuroopalisse transpordivõrku) oma tegevuse mahu ja eelkõige kohaliku mõju tõttu konkurentsi, eriti kuna Prantsuse väikeste sadamate kumulatiivne tegevus moodustab üksnes 1 % liidu kogu veomahust. Komisjon ise on tunnistanud, et „vastavalt väljakujunenud tavale ei mõjuta liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust negatiivselt abi nende sadamate taristule, mille asjaomane turuosa on alla 5 % reisijate- või kaubaveost“ (11. aprilli 2016. aasta otsus juhtumi SA.43975 kohta – Funchali sadam) (10).

10

| (33) | Mitu huvitatud isikut on seisukohal, et ülemeremaade sadamad ei saa konkureerida teiste liikmesriikide sadamatega. |
| --- | --- |

(33)

Mitu huvitatud isikut on seisukohal, et ülemeremaade sadamad ei saa konkureerida teiste liikmesriikide sadamatega.

| (34) | Prantsuse ametiasutuste ja mitme huvitatud isiku meelest tooks Prantsuse sadamate maksustamine äriühingu tulumaksuga tegelikult kaasa Euroopa sadamate vahelise konkurentsi moonutamise, kuna riikidel on kõigil erinevad maksumäärad. Nad lisavad, et suur hulk riike toetavad oma sadamaid rahaliselt mitme, nii maksu- kui ka muu meetmega. |
| --- | --- |

(34)

Prantsuse ametiasutuste ja mitme huvitatud isiku meelest tooks Prantsuse sadamate maksustamine äriühingu tulumaksuga tegelikult kaasa Euroopa sadamate vahelise konkurentsi moonutamise, kuna riikidel on kõigil erinevad maksumäärad. Nad lisavad, et suur hulk riike toetavad oma sadamaid rahaliselt mitme, nii maksu- kui ka muu meetmega.

| (35) | Rotterdami sadam leiab, et äriühingu tulumaks kujutab 2017. aastal endast Madalmaade sadamatele märkimisväärset kulu, mida ei pea kandma nende konkurendid, eelkõige Dunkerque'i ja Le Havre'i sadam. |
| --- | --- |

(35)

Rotterdami sadam leiab, et äriühingu tulumaks kujutab 2017. aastal endast Madalmaade sadamatele märkimisväärset kulu, mida ei pea kandma nende konkurendid, eelkõige Dunkerque'i ja Le Havre'i sadam.

4.5.   Kokkusobivus siseturuga

Kokkusobivus siseturuga

| (36) | Prantsuse ametiasutuste ja paljude Prantsuse sadamate käitajate jaoks on asjaomane maksuvabastus igal juhul kokkusobiv siseturuga, kuna see võimaldab hüvitada teatavaid sadama rahastatavaid ülesandeid, mis kuuluvad avaliku võimu teostamise juurde (ülesanded, mis on seotud sadamakapteniga, sadamate juurdepääsuteede süvendamisega, kaitserajatiste korrashoiuga, maapoolse juurdepääsuga, keskkonnakaitsega ning julgeoleku ja turvalisusega). Kuna äriühingu tulumaksu summa, mille maksmisest on vabastatud iga sadam, ei ületa avaliku võimu teostamisega seotud kulude summat ja jääb isegi alla selle, on asjaomane maksuvabastus siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(36)

Prantsuse ametiasutuste ja paljude Prantsuse sadamate käitajate jaoks on asjaomane maksuvabastus igal juhul kokkusobiv siseturuga, kuna see võimaldab hüvitada teatavaid sadama rahastatavaid ülesandeid, mis kuuluvad avaliku võimu teostamise juurde (ülesanded, mis on seotud sadamakapteniga, sadamate juurdepääsuteede süvendamisega, kaitserajatiste korrashoiuga, maapoolse juurdepääsuga, keskkonnakaitsega ning julgeoleku ja turvalisusega). Kuna äriühingu tulumaksu summa, mille maksmisest on vabastatud iga sadam, ei ületa avaliku võimu teostamisega seotud kulude summat ja jääb isegi alla selle, on asjaomane maksuvabastus siseturuga kokkusobiv.

| (37) | Siseveesadamate valdajate esindajad rõhutavad, et siseveesadamatel on oluline roll mitmeliigilise transpordi arendamises, et sadamatesse tehtavad investeeringud kuuluvad ELTLi artikli 93 kohaldamisalasse (transpordi koordineerimine) ning et äriühingu tulumaksust vabastamine kuulub ka ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamisalasse, mis käsitleb üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte, nagu Seine'i ja Põhja-Euroopat ühendav kanal ning üleeuroopalised transpordikoridorid. Prantsuse siseveesadamate liit täpsustab, et kehtida võib ELTLi artikkel 93 seoses „avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude“ katmisega. |
| --- | --- |

(37)

Siseveesadamate valdajate esindajad rõhutavad, et siseveesadamatel on oluline roll mitmeliigilise transpordi arendamises, et sadamatesse tehtavad investeeringud kuuluvad ELTLi artikli 93 kohaldamisalasse (transpordi koordineerimine) ning et äriühingu tulumaksust vabastamine kuulub ka ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamisalasse, mis käsitleb üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte, nagu Seine'i ja Põhja-Euroopat ühendav kanal ning üleeuroopalised transpordikoridorid. Prantsuse siseveesadamate liit täpsustab, et kehtida võib ELTLi artikkel 93 seoses „avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude“ katmisega.

| (38) | Prantsuse ametiasutuste ja ülemerepiirkondade huvitatud isikute meelest tuleks seal asuvate sadamate puhul meedet hinnata erinevalt, võttes arvesse ELTLi lepingu artiklit 349. Sõltuvalt turgude väiksusest, nende territooriumide saarelisest või isoleeritud iseloomust ning kaugusest kõikidest muudest Euroopa sadamatest, tundub, et asjaomane meede ei mõjuta konkurentsi. Gaudeloupe'i suur meresadam märgib ära ettepaneku lisada ülemerepiirkondade transpordile ettenähtud tegevusabi komisjoni määrusesse (EL) nr 651/2014 (11) (edaspidi „üldine grupierandi määrus“). Guyana suur meresadam on seisukohal, et ta täidab üldist huvi pakkuvat ülesannet (avalik julgeolek, riigikaitse, varustamine) ega mõjuta kaubandustingimusi ebasoodsalt, kuna sadam on üksnes varustuskanal. Seoses maksumusega moodustavad lennutranspordi abil territooriumile toodavad kaubad üksnes 1 % kogu kaubaveost. Huvitatud isikud leiavad, et äriühingu tulumaksust vabastamise kaotamine toob kaasa territooriumi varustamise kallinemise, mis peegeldub kaupade hinnas lõppklientide jaoks, ning investeerimisvõime vähenemise. Nad rõhutavad, et maksuvabastuse kaotamine oleks vastuolus muude komisjoni heakskiidetud kõrvalekalduvate maksusätetega, nagu maksundusalased abimeetmed investeeringutele või käibemaksu nullmäär, mis võimaldab langetada tarbimiskulusid. |
| --- | --- |

(38)

Prantsuse ametiasutuste ja ülemerepiirkondade huvitatud isikute meelest tuleks seal asuvate sadamate puhul meedet hinnata erinevalt, võttes arvesse ELTLi lepingu artiklit 349. Sõltuvalt turgude väiksusest, nende territooriumide saarelisest või isoleeritud iseloomust ning kaugusest kõikidest muudest Euroopa sadamatest, tundub, et asjaomane meede ei mõjuta konkurentsi. Gaudeloupe'i suur meresadam märgib ära ettepaneku lisada ülemerepiirkondade transpordile ettenähtud tegevusabi komisjoni määrusesse (EL) nr 651/2014 (11) (edaspidi „üldine grupierandi määrus“). Guyana suur meresadam on seisukohal, et ta täidab üldist huvi pakkuvat ülesannet (avalik julgeolek, riigikaitse, varustamine) ega mõjuta kaubandustingimusi ebasoodsalt, kuna sadam on üksnes varustuskanal. Seoses maksumusega moodustavad lennutranspordi abil territooriumile toodavad kaubad üksnes 1 % kogu kaubaveost. Huvitatud isikud leiavad, et äriühingu tulumaksust vabastamise kaotamine toob kaasa territooriumi varustamise kallinemise, mis peegeldub kaupade hinnas lõppklientide jaoks, ning investeerimisvõime vähenemise. Nad rõhutavad, et maksuvabastuse kaotamine oleks vastuolus muude komisjoni heakskiidetud kõrvalekalduvate maksusätetega, nagu maksundusalased abimeetmed investeeringutele või käibemaksu nullmäär, mis võimaldab langetada tarbimiskulusid.

11

4.6.   Menetluse ajakava

Menetluse ajakava

| (39) | Mitu Prantsuse meresadama käitajat palus komisjonilt käimasoleva menetluse peatamist, kuni viiakse lõpule praegune Euroopa sadamate tegevuskava, eelkõige üldise grupierandi määruse läbivaatamine ning ettepanek võtta vastu määrus, millega luuakse sadamateenuste valdkonnas turulepääsu ja sadamate finantsläbipaistvuse raamistik (edaspidi „sadamateenuste määruse ettepanek“) (12). Neid üllatas Prantsusmaa vastu suunatud menetluse kiirus, samas kui komisjon suhtles Madalmaadega enne lõpliku otsuse tegemist umbes 20 aastat. |
| --- | --- |

(39)

Mitu Prantsuse meresadama käitajat palus komisjonilt käimasoleva menetluse peatamist, kuni viiakse lõpule praegune Euroopa sadamate tegevuskava, eelkõige üldise grupierandi määruse läbivaatamine ning ettepanek võtta vastu määrus, millega luuakse sadamateenuste valdkonnas turulepääsu ja sadamate finantsläbipaistvuse raamistik (edaspidi „sadamateenuste määruse ettepanek“) (12). Neid üllatas Prantsusmaa vastu suunatud menetluse kiirus, samas kui komisjon suhtles Madalmaadega enne lõpliku otsuse tegemist umbes 20 aastat.

12

| (40) | Rotterdami sadam palus komisjonil lükata Madalmaade sadamate maksustamine äriühingu tulumaksuga edasi kuni sektoriuuringu valmimiseni ning et kõik Põhja-Euroopa piirkonnas asuvad meresadamad (Põhjamere lõunapoolse rannikuala sadamad) maksustataks samal ajal või vähemalt et Belgia ja Prantsuse sadamad maksustataks äriühingu tulumaksuga kiiresti ja samal ajal. |
| --- | --- |

(40)

Rotterdami sadam palus komisjonil lükata Madalmaade sadamate maksustamine äriühingu tulumaksuga edasi kuni sektoriuuringu valmimiseni ning et kõik Põhja-Euroopa piirkonnas asuvad meresadamad (Põhjamere lõunapoolse rannikuala sadamad) maksustataks samal ajal või vähemalt et Belgia ja Prantsuse sadamad maksustataks äriühingu tulumaksuga kiiresti ja samal ajal.

5.   MEETMETE HINDAMINE

MEETMETE HINDAMINE

5.1.   ELTLi artikli 107 lõikele 1 vastava riigiabi olemasolu

ELTLi artikli 107 lõikele 1 vastava riigiabi olemasolu

| (41) | ELTLi artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(41)

ELTLi artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

5.1.1.   Ettevõtjad/majandustegevus

Ettevõtjad/majandustegevus

5.1.1.1.   Üldküsimused

Üldküsimused

| (42) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tähistab mõiste „ettevõtja“ majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist (13). Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt on majandustegevus igasugune tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises turul (14). |
| --- | --- |

(42)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tähistab mõiste „ettevõtja“ majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist (13). Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt on majandustegevus igasugune tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises turul (14).

13

14

| (43) | Kooskõlas kohtupraktikaga (15) on komisjon mitmes otsuses leidnud, et sadamataritute kaubanduslik käitamine ja ehitamine on majandustegevus (16). Näiteks on majandustegevus sadamaterminali kaubanduslik käitamine, kui see tehakse kasutajatele tasu eest kättesaadavaks (17). Samuti on Euroopa Kohus juba tunnistanud kaudselt, kuid kindlalt teatud sadamatega seotud tegevuse, eelkõige „kauba või mis tahes materjalide sadamas lastimise, lossimise, ümberlaadimise, hoiustamise ning üldise ümberpaigutamise“ (18) majanduslikku iseloomu. Need põhimõtted ei kehti mitte üksnes meresadamate, vaid ka siseveesadamate suhtes (19). |
| --- | --- |

(43)

Kooskõlas kohtupraktikaga (15) on komisjon mitmes otsuses leidnud, et sadamataritute kaubanduslik käitamine ja ehitamine on majandustegevus (16). Näiteks on majandustegevus sadamaterminali kaubanduslik käitamine, kui see tehakse kasutajatele tasu eest kättesaadavaks (17). Samuti on Euroopa Kohus juba tunnistanud kaudselt, kuid kindlalt teatud sadamatega seotud tegevuse, eelkõige „kauba või mis tahes materjalide sadamas lastimise, lossimise, ümberlaadimise, hoiustamise ning üldise ümberpaigutamise“ (18) majanduslikku iseloomu. Need põhimõtted ei kehti mitte üksnes meresadamate, vaid ka siseveesadamate suhtes (19).

15

16

17

18

19

| (44) | Komisjon ei vaidle vastu, et sadamatele võib delegeerida riiklike või mittemajandusliku iseloomuga teatavate ülesannete täitmise, näiteks meretranspordi kontrollimise ja julgeoleku tagamise (20) või saastevastase järelevalve teostamise (21) ning et nende ülesannete täitmisel ei ole sadamad ettevõtjad ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon täpsustab sellega seoses, et käesolevas menetluses käsitletav äriühingu tulumaksust vabastamine võib endast kujutada riigiabi üksnes siis, kui see puudutab majandustegevusest saadud tulu. Teisest küljest, asjaolust, et üksus viib ellu ühte või mitut riiklikku või mittemajanduslikku ülesannet, ei piisa selleks, et teda üldiselt mitte pidada ettevõtjaks. Sadamat loetakse järelikult ettevõtjaks, kui – ja niivõrd, kuivõrd – viib ta ellu ühte või mitut majandustegevust. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon ei vaidle vastu, et sadamatele võib delegeerida riiklike või mittemajandusliku iseloomuga teatavate ülesannete täitmise, näiteks meretranspordi kontrollimise ja julgeoleku tagamise (20) või saastevastase järelevalve teostamise (21) ning et nende ülesannete täitmisel ei ole sadamad ettevõtjad ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon täpsustab sellega seoses, et käesolevas menetluses käsitletav äriühingu tulumaksust vabastamine võib endast kujutada riigiabi üksnes siis, kui see puudutab majandustegevusest saadud tulu. Teisest küljest, asjaolust, et üksus viib ellu ühte või mitut riiklikku või mittemajanduslikku ülesannet, ei piisa selleks, et teda üldiselt mitte pidada ettevõtjaks. Sadamat loetakse järelikult ettevõtjaks, kui – ja niivõrd, kuivõrd – viib ta ellu ühte või mitut majandustegevust.

20

21

| (45) | Prantsuse sadamad võivad ellu viia mitut liiki majandustegevust, mis vastab eri teenuste pakkumisele eri turgudel (22). Esiteks osutavad sadamad üldist teenust laevadele, andes neile tasu eest juurdepääsu sadamataristule. Teiseks osutavad teatud sadamad laevadele konkreetsemaid teenuseid, nagu lootsimine, laadimine, käitlemine ja sildumine, mida osutatakse samuti tasu eest. Kahel esimesel juhul nimetatakse sadama võetavat tasu üldiselt „sadamamaksuks“ (23). Kolmandaks annavad sadamad tasu eest teatud taristu või teatud maa-alad ettevõtjate kasutusse, kes kasutavad neid alasid oma tarbeks või selleks, et osutada laevadele teatud eespool nimetatud sadamateenuseid (24). |
| --- | --- |

(45)

Prantsuse sadamad võivad ellu viia mitut liiki majandustegevust, mis vastab eri teenuste pakkumisele eri turgudel (22). Esiteks osutavad sadamad üldist teenust laevadele, andes neile tasu eest juurdepääsu sadamataristule. Teiseks osutavad teatud sadamad laevadele konkreetsemaid teenuseid, nagu lootsimine, laadimine, käitlemine ja sildumine, mida osutatakse samuti tasu eest. Kahel esimesel juhul nimetatakse sadama võetavat tasu üldiselt „sadamamaksuks“ (23). Kolmandaks annavad sadamad tasu eest teatud taristu või teatud maa-alad ettevõtjate kasutusse, kes kasutavad neid alasid oma tarbeks või selleks, et osutada laevadele teatud eespool nimetatud sadamateenuseid (24).

22

23

24

| (46) | Kõik Prantsuse sadamad ei tegele tingimata kõigi eespool nimetatud tegevusliikidega. Eelkõige, nagu mitmed neist märkisid, ei saa suured meresadamad reeglina enam kasutada „laevadega seotud lastimiseks, lossimiseks, käitlemiseks ja ladustamiseks kasutatavaid seadmeid“ (Prantsuse transpordiseadustiku artikkel L. 5312-4). Siiski tundub, et teatud suured meresadamad kasutavad jätkuvalt neid seadmeid ja osutavad endiselt vastavaid teenuseid (25). |
| --- | --- |

(46)

Kõik Prantsuse sadamad ei tegele tingimata kõigi eespool nimetatud tegevusliikidega. Eelkõige, nagu mitmed neist märkisid, ei saa suured meresadamad reeglina enam kasutada „laevadega seotud lastimiseks, lossimiseks, käitlemiseks ja ladustamiseks kasutatavaid seadmeid“ (Prantsuse transpordiseadustiku artikkel L. 5312-4). Siiski tundub, et teatud suured meresadamad kasutavad jätkuvalt neid seadmeid ja osutavad endiselt vastavaid teenuseid (25).

reeglina

25

| (47) | Kuigi riigiasutusel on ulatuslik kaalutlusõigus määrata majandustegevuse liikide hulgas kindlaks need, mis võivad olla üldist majandushuvi pakkuvad teenused, ei välista see sellise tegevuse majanduslikku iseloomu. Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et mõiste „majandustegevus“ tähendus sõltub asjaoludest, eelkõige turu olemasolust asjaomastele teenustele, ning ei sõltu riiklikest valikutest või hinnangutest. Samuti ei ole asjaolu, et sadamate tegevus ei ole tulutoov üldise maksuseadustiku sätete mõistes, isegi kui see nii on, piisav, et võtta selliselt tegevuselt nende majanduslik iseloom riigiabiõiguse tähenduses. Peale selle ei piisa üksnes asjaolust, et sadamate täidetavad ülesanded on delegeerinud riik, selleks, et lugeda asjaomase tegevuse mittemajanduslikuks. Kõik üldist majandushuvi pakkuvad teenused on tegelikult ülesanded, mille riik on delegeerinud ettevõtjatele. Üldist majandushuvi pakkuvad teenused isegi eeldavad majandustegevust. |
| --- | --- |

(47)

Kuigi riigiasutusel on ulatuslik kaalutlusõigus määrata majandustegevuse liikide hulgas kindlaks need, mis võivad olla üldist majandushuvi pakkuvad teenused, ei välista see sellise tegevuse majanduslikku iseloomu. Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et mõiste „majandustegevus“ tähendus sõltub asjaoludest, eelkõige turu olemasolust asjaomastele teenustele, ning ei sõltu riiklikest valikutest või hinnangutest. Samuti ei ole asjaolu, et sadamate tegevus ei ole tulutoov üldise maksuseadustiku sätete mõistes, isegi kui see nii on, piisav, et võtta selliselt tegevuselt nende majanduslik iseloom riigiabiõiguse tähenduses. Peale selle ei piisa üksnes asjaolust, et sadamate täidetavad ülesanded on delegeerinud riik, selleks, et lugeda asjaomase tegevuse mittemajanduslikuks. Kõik üldist majandushuvi pakkuvad teenused on tegelikult ülesanded, mille riik on delegeerinud ettevõtjatele. Üldist majandushuvi pakkuvad teenused isegi eeldavad majandustegevust.

| (48) | Peale selle ei võimalda asjaolu, et teatud sadamaid võib pidada äärmiselt olulisteks rajatisteks Prantsuse kaitseseadustiku artikli L. 1332-1 tähenduses, järeldada, et sadamate tegevus kujutab endast riigi põhifunktsioonide täitmist riigiabiõiguse mõistes. Mitmesugune energia-, telekommunikatsiooni- ja transpordivaldkonna majandustegevus võib samuti osutuda rahva elu jaoks äärmiselt oluliseks, kuid see ei võta selliselt tegevuselt majanduslikku iseloomu. Komisjon märgib ka, et kaitseseadustik (vt artiklid L. 1332-4, L. 1332-5 ja L. 1332-6) käsitleb sõnaselgelt vähemalt mõnda asjaomast käitajat ettevõtjana. |
| --- | --- |

(48)

Peale selle ei võimalda asjaolu, et teatud sadamaid võib pidada äärmiselt olulisteks rajatisteks Prantsuse kaitseseadustiku artikli L. 1332-1 tähenduses, järeldada, et sadamate tegevus kujutab endast riigi põhifunktsioonide täitmist riigiabiõiguse mõistes. Mitmesugune energia-, telekommunikatsiooni- ja transpordivaldkonna majandustegevus võib samuti osutuda rahva elu jaoks äärmiselt oluliseks, kuid see ei võta selliselt tegevuselt majanduslikku iseloomu. Komisjon märgib ka, et kaitseseadustik (vt artiklid L. 1332-4, L. 1332-5 ja L. 1332-6) käsitleb sõnaselgelt vähemalt mõnda asjaomast käitajat ettevõtjana.

| (49) | Peale selle ei ole väidetav asjaolu, et suured meresadamad vastavad kuuenda käibemaksudirektiivi (26) artikli 4 lõikes 5 sätestatud ja Euroopa Kohtu kohtuasjas C-276/97 hinnatud kriteeriumidele, käesoleval juhul asjakohane. Kuuenda käibemaksudirektiivi asjaomases artiklis on sätestatud, et „[r]iike, regionaalsete ja kohalike omavalitsuste ametiasutusi ning teisi avalik-õiguslikke organisatsioone ei käsitata maksukohustuslasena tegevuse või tehingutega seoses, mida nad teevad ametivõimudena, isegi kui nad koguvad seoses nimetatud tegevuse või tehingutega makse, lõive, liikmemakse või tasusid“ ning Euroopa Kohus on hinnanud, et „tegevus, mille on teostanud ametivõimud kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 4 lõike 5 esimese lõigu kohaselt, tähendab tegevust, mille on teinud avalik-õiguslik organ talle eriomase õigusrežiimi raames“ (27). Kuigi võib ette näha, et sadamad tegutsevad neile eriomase õigusrežiimi raames, ei kaota nad üksnes selle tunnuse tõttu käibemaksukohustust (28). Selle asemel, et lükata ümber tegevuse majanduslik iseloom, kinnitab maksuvabastuse kohaldamine, et tegevus on majanduslik, kuna maksuvabastus (mis mõjutab otseselt maksukohustust) on mõttekas üksnes siis, kui tegevus on majanduslik (29). Eelkõige arendas kohus selle kriteeriumi (tegevuse elluviimine eriomase avalik-õigusliku asutuse õigusrežiimi raames) välja seoses käibemaksudirektiivi artikli 4 lõikega 5 ja sellel ei ole vastet riigiabiõiguses. Vastupidi, põhjenduses 43 viidatud kohtupraktika kohaselt ei piisa ettevõtjale kohaldatavast õigusrežiimist selleks, et välistada majandustegevuse olemasolu ELTLi artikli 107 tähenduses. |
| --- | --- |

(49)

Peale selle ei ole väidetav asjaolu, et suured meresadamad vastavad kuuenda käibemaksudirektiivi (26) artikli 4 lõikes 5 sätestatud ja Euroopa Kohtu kohtuasjas C-276/97 hinnatud kriteeriumidele, käesoleval juhul asjakohane. Kuuenda käibemaksudirektiivi asjaomases artiklis on sätestatud, et „[r]iike, regionaalsete ja kohalike omavalitsuste ametiasutusi ning teisi avalik-õiguslikke organisatsioone ei käsitata maksukohustuslasena tegevuse või tehingutega seoses, mida nad teevad ametivõimudena, isegi kui nad koguvad seoses nimetatud tegevuse või tehingutega makse, lõive, liikmemakse või tasusid“ ning Euroopa Kohus on hinnanud, et „tegevus, mille on teostanud ametivõimud kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 4 lõike 5 esimese lõigu kohaselt, tähendab tegevust, mille on teinud avalik-õiguslik organ talle eriomase õigusrežiimi raames“ (27). Kuigi võib ette näha, et sadamad tegutsevad neile eriomase õigusrežiimi raames, ei kaota nad üksnes selle tunnuse tõttu käibemaksukohustust (28). Selle asemel, et lükata ümber tegevuse majanduslik iseloom, kinnitab maksuvabastuse kohaldamine, et tegevus on majanduslik, kuna maksuvabastus (mis mõjutab otseselt maksukohustust) on mõttekas üksnes siis, kui tegevus on majanduslik (29). Eelkõige arendas kohus selle kriteeriumi (tegevuse elluviimine eriomase avalik-õigusliku asutuse õigusrežiimi raames) välja seoses käibemaksudirektiivi artikli 4 lõikega 5 ja sellel ei ole vastet riigiabiõiguses. Vastupidi, põhjenduses 43 viidatud kohtupraktika kohaselt ei piisa ettevõtjale kohaldatavast õigusrežiimist selleks, et välistada majandustegevuse olemasolu ELTLi artikli 107 tähenduses.

26

27

28

29

| (50) | Samuti see, kas sadamad tegutsevad puhtärilisel kasu maksimeerimise eesmärgil, kas nad seavad avaliku huvi tähtsamaks investeeringute tasuvusest või mitte, kas neil on kasumit taotlev eesmärk ning kas nad investeerivad järjekindlalt oma tulu tagasi või mitte, ei ole piisav, et pidada mittemajanduslikuks tegevust, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises turul (30). Komisjon märgib veel, et teatud Prantsuse sadamad teenivad kasumit, maksavad dividende riigile (31) ega investeeri järelikult oma kasumit järjekindlalt taristusse. |
| --- | --- |

(50)

Samuti see, kas sadamad tegutsevad puhtärilisel kasu maksimeerimise eesmärgil, kas nad seavad avaliku huvi tähtsamaks investeeringute tasuvusest või mitte, kas neil on kasumit taotlev eesmärk ning kas nad investeerivad järjekindlalt oma tulu tagasi või mitte, ei ole piisav, et pidada mittemajanduslikuks tegevust, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises turul (30). Komisjon märgib veel, et teatud Prantsuse sadamad teenivad kasumit, maksavad dividende riigile (31) ega investeeri järelikult oma kasumit järjekindlalt taristusse.

30

31

| (51) | Lõpuks kinnitab Prantsuse ametiasutuste argument, mille kohaselt sisaldab ELTL transpordivaldkonna riigiabi käsitlemiseks eriartiklit (artikkel 93), vaid seda, et transpordialane tegevus on majandustegevus (vastasel juhul ei oleks tegemist riigiabiga). |
| --- | --- |

(51)

Lõpuks kinnitab Prantsuse ametiasutuste argument, mille kohaselt sisaldab ELTL transpordivaldkonna riigiabi käsitlemiseks eriartiklit (artikkel 93), vaid seda, et transpordialane tegevus on majandustegevus (vastasel juhul ei oleks tegemist riigiabiga).

5.1.1.2.   Juurdepääs sadamataristule

Juurdepääs sadamataristule

| (52) | Mis puudutab konkreetsemalt teenuseid, mida sadamad sadamamaksu eest pakuvad, siis asjaolu, et sadamamaksude struktuur määratakse kindlaks riigi tasandil ja tasud kiidab heaks riigi ametiasutus, ei ole iseenesest piisav, et võtta neilt teenustelt nende majanduslik iseloom (32). Le Havre'i suure meresadama osutatud kohtuasjas C-343/95 võttis Euroopa Kohus tegevuse majanduslikku iseloomu hinnates peamiselt aluseks nende olemuse (vt punktid 18 ja 23) ja teiseks tasude heakskiitmise riigi tasandil. Lisaks on Prantsuse transpordiseadustiku kohaselt tasude kindlaksmääramine sadamate endi ülesanne (33). |
| --- | --- |

(52)

Mis puudutab konkreetsemalt teenuseid, mida sadamad sadamamaksu eest pakuvad, siis asjaolu, et sadamamaksude struktuur määratakse kindlaks riigi tasandil ja tasud kiidab heaks riigi ametiasutus, ei ole iseenesest piisav, et võtta neilt teenustelt nende majanduslik iseloom (32). Le Havre'i suure meresadama osutatud kohtuasjas C-343/95 võttis Euroopa Kohus tegevuse majanduslikku iseloomu hinnates peamiselt aluseks nende olemuse (vt punktid 18 ja 23) ja teiseks tasude heakskiitmise riigi tasandil. Lisaks on Prantsuse transpordiseadustiku kohaselt tasude kindlaksmääramine sadamate endi ülesanne (33).

32

33

| (53) | Mis puudutab Le Havre'i suure meresadama viidet komisjoni 20. oktoobri 2004. aasta otsusele kohtuasjas N520/200[3], (***) siis komisjon märgib, et tema otsustuspraktika on pärast 2004. aastat arenenud üheskoos Euroopa Kohtu praktika arenguga. Sadama juurdepääsutaristu ehitamist ja korrashoidu, kui seda taristut saavad kasutada ilma kedagi diskrimineerimata ja tasuta kõik kasutajad, loetakse harilikult üldmeetmeteks, mida võtab riik tema vastutusel oleva meretranspordi arendamise raames. Kui riigiabijuhtumi teatud üksikasjad ei nõua muud otsust, leiab komisjon üldiselt, et väljaspool sadamat asuvad juurdepääsutaristud toovad kasu kogu merenduskogukonnale ja nende riiklik rahastamine ei ole riigiabi. Vastupidiselt sellele toob sadamas asuva juurdepääsutaristu riiklik rahastamine üldjuhul eeldatavasti kasu konkreetselt sadama enda käitamisele ja on riigiabi (34). |
| --- | --- |

(53)

Mis puudutab Le Havre'i suure meresadama viidet komisjoni 20. oktoobri 2004. aasta otsusele kohtuasjas N520/200[3], (***) siis komisjon märgib, et tema otsustuspraktika on pärast 2004. aastat arenenud üheskoos Euroopa Kohtu praktika arenguga. Sadama juurdepääsutaristu ehitamist ja korrashoidu, kui seda taristut saavad kasutada ilma kedagi diskrimineerimata ja tasuta kõik kasutajad, loetakse harilikult üldmeetmeteks, mida võtab riik tema vastutusel oleva meretranspordi arendamise raames. Kui riigiabijuhtumi teatud üksikasjad ei nõua muud otsust, leiab komisjon üldiselt, et väljaspool sadamat asuvad juurdepääsutaristud toovad kasu kogu merenduskogukonnale ja nende riiklik rahastamine ei ole riigiabi. Vastupidiselt sellele toob sadamas asuva juurdepääsutaristu riiklik rahastamine üldjuhul eeldatavasti kasu konkreetselt sadama enda käitamisele ja on riigiabi (34).

34

5.1.1.3.   Teatava maa-ala ja taristu ettevõtjatele tasu eest kättesaadavaks tegemine

Teatava maa-ala ja taristu ettevõtjatele tasu eest kättesaadavaks tegemine

| (54) | 19. juuli 2016. aasta teatise punkti 17 alapunktis f nimetatud komisjoni otsusest seoses riigiabiga SA.36346 (35) ei saa järeldada, et sadamaterritooriumi haldamine ja selle väärtuse suurendamine ning eelkõige konkreetse maa-ala ja taristu väljaüürimine või tasu eest kättesaadavaks tegemine ei ole majandustegevus. Riigiabijuhtum SA.36346 käsitles tegelikult avaliku maa-ala taaselustamist ja mitte maa-ala tasu eest välja üürimist. |
| --- | --- |

(54)

19. juuli 2016. aasta teatise punkti 17 alapunktis f nimetatud komisjoni otsusest seoses riigiabiga SA.36346 (35) ei saa järeldada, et sadamaterritooriumi haldamine ja selle väärtuse suurendamine ning eelkõige konkreetse maa-ala ja taristu väljaüürimine või tasu eest kättesaadavaks tegemine ei ole majandustegevus. Riigiabijuhtum SA.36346 käsitles tegelikult avaliku maa-ala taaselustamist ja mitte maa-ala tasu eest välja üürimist.

35

| (55) | Avaliku maa-ala tasu eest väljaüürimine kujutab endast üldiselt majandustegevust, eriti kui sadama lepingupartner osutab oma klientidele sadamateenuseid (36). Lisaks on Prantsuse haldusasutused juba ise leidnud, et maa väljaüürimisest saadud tulu tuleks siseriikliku õiguse alusel maksustada äriühingu tulumaksuga (37). Samuti tuleneb riigi rahanduse peadirektoraadi avaldatud maksualaseid õigusakte käsitlevatest kommentaaridest (Prantsuse maksuameti ametlik doktriin), (38) et kogu sadama või sadama osa kontsessioonitasudele (näiteks riigile kuuluvate seadmete kontsessioonide puhul) kohaldatakse käibemaksu, mis näitab veel kord nende majanduslikku iseloomu. |
| --- | --- |

(55)

Avaliku maa-ala tasu eest väljaüürimine kujutab endast üldiselt majandustegevust, eriti kui sadama lepingupartner osutab oma klientidele sadamateenuseid (36). Lisaks on Prantsuse haldusasutused juba ise leidnud, et maa väljaüürimisest saadud tulu tuleks siseriikliku õiguse alusel maksustada äriühingu tulumaksuga (37). Samuti tuleneb riigi rahanduse peadirektoraadi avaldatud maksualaseid õigusakte käsitlevatest kommentaaridest (Prantsuse maksuameti ametlik doktriin), (38) et kogu sadama või sadama osa kontsessioonitasudele (näiteks riigile kuuluvate seadmete kontsessioonide puhul) kohaldatakse käibemaksu, mis näitab veel kord nende majanduslikku iseloomu.

36

37

38

5.1.1.4.   Süvendustööd

Süvendustööd

| (56) | Sadama juurdepääsutaristu ehitamist ja korrashoidu, eelkõige jõgede, juurdepääsuteede ja kanalite süvendamist, kui seda taristut saavad ilma kedagi diskrimineerimata ja tasuta kasutada kõik kasutajad, loetakse harilikult üldmeetmeteks, mida võtab riik tema vastutusel oleva meretranspordi arendamise raames. Üldreeglina teeb komisjon vahet, kas juurdepääsutaristu asub sadama sees või sellest väljas ja on üldsusele kättesaadav. Kui riigiabijuhtumi teatud üksikasjad ei nõua muud otsust, leiab komisjon üldiselt, et väljaspool sadamat asuvad juurdepääsutaristud toovad kasu kogu merenduskogukonnale ja nende riiklik rahastamine ei ole riigiabi. Vastupidiselt sellele toob sadamas asuva juurdepääsutaristu riiklik rahastamine üldjuhul eeldatavasti kasu konkreetselt sadama enda käitamisele ja on riigiabi (39). |
| --- | --- |

(56)

Sadama juurdepääsutaristu ehitamist ja korrashoidu, eelkõige jõgede, juurdepääsuteede ja kanalite süvendamist, kui seda taristut saavad ilma kedagi diskrimineerimata ja tasuta kasutada kõik kasutajad, loetakse harilikult üldmeetmeteks, mida võtab riik tema vastutusel oleva meretranspordi arendamise raames. Üldreeglina teeb komisjon vahet, kas juurdepääsutaristu asub sadama sees või sellest väljas ja on üldsusele kättesaadav. Kui riigiabijuhtumi teatud üksikasjad ei nõua muud otsust, leiab komisjon üldiselt, et väljaspool sadamat asuvad juurdepääsutaristud toovad kasu kogu merenduskogukonnale ja nende riiklik rahastamine ei ole riigiabi. Vastupidiselt sellele toob sadamas asuva juurdepääsutaristu riiklik rahastamine üldjuhul eeldatavasti kasu konkreetselt sadama enda käitamisele ja on riigiabi (39).

39

| (57) | Näiteks on komisjon otsustanud, et suudmeala süvendamine, mis parandab juurdepääsu jõele ning on kasulik eranditult kõikidele suudmealas ja piki siseveeteid asuvatele ettevõtjatele, on üldmeede, mis on kasulik kogu merenduskogukonnale. Seega oli komisjon selle riigiabijuhtumi puhul seisukohal, et süvendamine ei kujuta endast majandustegevust (40). |
| --- | --- |

(57)

Näiteks on komisjon otsustanud, et suudmeala süvendamine, mis parandab juurdepääsu jõele ning on kasulik eranditult kõikidele suudmealas ja piki siseveeteid asuvatele ettevõtjatele, on üldmeede, mis on kasulik kogu merenduskogukonnale. Seega oli komisjon selle riigiabijuhtumi puhul seisukohal, et süvendamine ei kujuta endast majandustegevust (40).

40

5.1.1.5.   Majandustegevus kui põhi- või kõrvaltegevus

Majandustegevus kui põhi- või kõrvaltegevus

| (58) | Asjaolu, et üksuse majandustegevus on kas vähem tähtis või vähem tulutoov kui tema mittemajanduslik tegevus, ei võimalda üldiselt tema majandustegevuse puhul riigiabieeskirju kohaldamata jätta. |
| --- | --- |

(58)

Asjaolu, et üksuse majandustegevus on kas vähem tähtis või vähem tulutoov kui tema mittemajanduslik tegevus, ei võimalda üldiselt tema majandustegevuse puhul riigiabieeskirju kohaldamata jätta.

| (59) | Peale selle ja ilma et eri majandustegevuse osakaalu iga sadama kohta oleks vaja eraldi hinnata, ilmneb varasematest arengusuundadest, et väga suur osa tegevusest, mida teatud huvitatud isikud ja Prantsuse ametiasutused peavad mittemajanduslikuks, on majandusliku iseloomuga. Lisaks moodustavad sadamamaksud ja kontsessioonitasud väga suure osa suurte meresadamate tulust (41) ja need aitavad märgatavalt kaasa sadamate positiivse äriühingu tulumaksubaasi loomisele. |
| --- | --- |

(59)

Peale selle ja ilma et eri majandustegevuse osakaalu iga sadama kohta oleks vaja eraldi hinnata, ilmneb varasematest arengusuundadest, et väga suur osa tegevusest, mida teatud huvitatud isikud ja Prantsuse ametiasutused peavad mittemajanduslikuks, on majandusliku iseloomuga. Lisaks moodustavad sadamamaksud ja kontsessioonitasud väga suure osa suurte meresadamate tulust (41) ja need aitavad märgatavalt kaasa sadamate positiivse äriühingu tulumaksubaasi loomisele.

41

| (60) | Viimaks on komisjon nõus, et kogu taristu rahastamine võib jääda riigiabi eeskirjade kohaldamisalast välja, kui seda taristut kasutatakse peaaegu eranditult mittemajanduslikuks tegevuseks ja kui selline kasutamine jääb ainult kõrvaltegevuseks (42). Siiski ei tähenda asjaolu, et sadamad viivad oma asukohas ellu mittemajanduslikku tegevust, et sadamataristut ennast kasutataks peaaegu eranditult mittemajanduslikuks tegevuseks ning et majanduslik tegevus oleks mittemajandusliku tegevuse kõrvaltegevus. |
| --- | --- |

(60)

Viimaks on komisjon nõus, et kogu taristu rahastamine võib jääda riigiabi eeskirjade kohaldamisalast välja, kui seda taristut kasutatakse peaaegu eranditult mittemajanduslikuks tegevuseks ja kui selline kasutamine jääb ainult kõrvaltegevuseks (42). Siiski ei tähenda asjaolu, et sadamad viivad oma asukohas ellu mittemajanduslikku tegevust, et sadamataristut ennast kasutataks peaaegu eranditult mittemajanduslikuks tegevuseks ning et majanduslik tegevus oleks mittemajandusliku tegevuse kõrvaltegevus.

42

5.1.1.6.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (61) | Autonoomsed sadamad (mis muudeti suuremalt jaolt suurteks meresadamateks, välja arvatud Pariisi ja Strasbourgi autonoomsed jõesadamad), merevaldkonna kaubanduskojad, sadamarajatisi haldavad kaubandus- ja tööstuskojad, kohalikud omavalitsused, kes on meresadamate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid, ning ettevõtjad, kes võivad nende asemel neid seadmeid käitada, kes käitavad otse taristut või osutavad teenuseid sadamas, on seoses nende majandustegevusega – eelkõige punktis 45 kirjeldatud majandustegevusega – ettevõtjad ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(61)

Autonoomsed sadamad (mis muudeti suuremalt jaolt suurteks meresadamateks, välja arvatud Pariisi ja Strasbourgi autonoomsed jõesadamad), merevaldkonna kaubanduskojad, sadamarajatisi haldavad kaubandus- ja tööstuskojad, kohalikud omavalitsused, kes on meresadamate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid, ning ettevõtjad, kes võivad nende asemel neid seadmeid käitada, kes käitavad otse taristut või osutavad teenuseid sadamas, on seoses nende majandustegevusega – eelkõige punktis 45 kirjeldatud majandustegevusega – ettevõtjad ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.1.2.   Riigi ressursid ja meetme seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja meetme seostatavus riigiga

| (62) | ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaselt võib riigiabi olla üksnes riigi poolt või riigi ressurssidest antav abi. Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et sellistest ressurssidest loobumine, mis põhimõtteliselt oleks tulnud maksta riigi eelarvesse, on riigi ressursside üleandmine selle sätte tähenduses (43). |
| --- | --- |

(62)

ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaselt võib riigiabi olla üksnes riigi poolt või riigi ressurssidest antav abi. Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et sellistest ressurssidest loobumine, mis põhimõtteliselt oleks tulnud maksta riigi eelarvesse, on riigi ressursside üleandmine selle sätte tähenduses (43).

43

| (63) | Maksuvabastuse kaudu, millest said kasu Prantsuse sadamate käitajad, loobus Prantsusmaa maksutulust, mistõttu see maksuvabastus tähendab riigi ressursside üleandmist ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna asjaomase maksuvabastuse allikaks on mitu ministri otsust, on see seostatav ka Prantsusmaaga. |
| --- | --- |

(63)

Maksuvabastuse kaudu, millest said kasu Prantsuse sadamate käitajad, loobus Prantsusmaa maksutulust, mistõttu see maksuvabastus tähendab riigi ressursside üleandmist ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna asjaomase maksuvabastuse allikaks on mitu ministri otsust, on see seostatav ka Prantsusmaaga.

5.1.3.   Majanduseelis

Majanduseelis

| (64) | Et olla riigiabi, peab asjaomane meede andma abisaajale rahalise eelise. Eelise all tuleb lisaks positiivsetele soodustustele mõista ka meetmeid, mis eri viisidel vähendavad tasusid, mida ettevõtja eelarve tavaliselt sisaldab (44). |
| --- | --- |

(64)

Et olla riigiabi, peab asjaomane meede andma abisaajale rahalise eelise. Eelise all tuleb lisaks positiivsetele soodustustele mõista ka meetmeid, mis eri viisidel vähendavad tasusid, mida ettevõtja eelarve tavaliselt sisaldab (44).

44

| (65) | Nagu eelnevalt selgus, oleks Prantsuse maksualaste õigusaktide kohaselt pidanud kohaldama „autonoomsetele sadamatele, merevaldkonna kaubanduskodadele, sadamarajatisi haldavatele kaubandus- ja tööstuskodadele, kohalikele omavalitsustele, kes on meresadamate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid, ning ettevõtjatele, kes võivad nende asemel neid seadmeid käitada“ (45) äriühingu tulumaksu seoses nende majandustegevusega, kuid nad on sellest vabastatud. Järelikult ei pidanud need üksused kandma äriühingu tulumaksuga seotud kulusid, mis Prantsuse ettevõtjatel vastavalt nende äritegevusele harilikult tekivad. Seega on nad saanud majanduseelise ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(65)

Nagu eelnevalt selgus, oleks Prantsuse maksualaste õigusaktide kohaselt pidanud kohaldama „autonoomsetele sadamatele, merevaldkonna kaubanduskodadele, sadamarajatisi haldavatele kaubandus- ja tööstuskodadele, kohalikele omavalitsustele, kes on meresadamate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid, ning ettevõtjatele, kes võivad nende asemel neid seadmeid käitada“ (45) äriühingu tulumaksu seoses nende majandustegevusega, kuid nad on sellest vabastatud. Järelikult ei pidanud need üksused kandma äriühingu tulumaksuga seotud kulusid, mis Prantsuse ettevõtjatel vastavalt nende äritegevusele harilikult tekivad. Seega on nad saanud majanduseelise ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses.

45

| (66) | Lisaks sellele seaks väidetav asjaolu, et äriühingu tulumaksust vabastamisega hüvitatakse riigiasutuse poolt sadamatele antud avalikest ülesannetest tekkivad lisakulud, eelise iseloomu kahtluse alla üksnes siis, kui ühelt poolt oleks maksuvabastusest tuleneva kasu summa eesmärk olnud tegelikult hüvitada avalike ülesannetega seotud lisakulud ning kui teiselt poolt oleks see summa olnud piiratud täitmisel lisandunud netokuludega (ülemäärase hüvitamise vältimise tingimus) (46). Kõnealusel juhul ei olnud see nii. Tegelikult ei ole ühegi siseriikliku õiguse sättega loodud mingit sidet äriühingu tulumaksust vabastamise ja võimalike sadamatele määratud avaliku teenindamise kohustuste vahel (47). Siseriikliku õigusega on tagatud vaid, et hüvitise summa (st äriühingu tulumaksu tasumata summa) on piiratud avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise kuludetäielikuks või osaliseks katmiseks vajalikuga. Äriühingu tulumaksust vabastamisele, mille summa on proportsionaalne saadud kasumiga, ei ole kehtestatud ülemmäära ja see võib seetõttu kaasa tuua eelise, mis ei ole võrreldav avalike teenuste osutamise kohustusest tekkiva lisakuluga. Viimaks ei tõenda Dunkerque'i suure meresadama väide, et avaliku teenindamise kohustustega seotud kulu ületab järjekindalt äriühingu tulumaksu teoreetilist kulu, mingid varasemad andmed. Isegi kui see väide oleks mineviku kohta leidnud kinnitust, ei piisa sellest ülemäärase hüvitamise vältimise tingimuse täitmiseks, kuna puudub õiguslik tagatis (mis kehtiks ka tuleviku suhtes) ülemäärase hüvitamise vältimiseks. |
| --- | --- |

(66)

Lisaks sellele seaks väidetav asjaolu, et äriühingu tulumaksust vabastamisega hüvitatakse riigiasutuse poolt sadamatele antud avalikest ülesannetest tekkivad lisakulud, eelise iseloomu kahtluse alla üksnes siis, kui ühelt poolt oleks maksuvabastusest tuleneva kasu summa eesmärk olnud tegelikult hüvitada avalike ülesannetega seotud lisakulud ning kui teiselt poolt oleks see summa olnud piiratud täitmisel lisandunud netokuludega (ülemäärase hüvitamise vältimise tingimus) (46). Kõnealusel juhul ei olnud see nii. Tegelikult ei ole ühegi siseriikliku õiguse sättega loodud mingit sidet äriühingu tulumaksust vabastamise ja võimalike sadamatele määratud avaliku teenindamise kohustuste vahel (47). Siseriikliku õigusega on tagatud vaid, et hüvitise summa (st äriühingu tulumaksu tasumata summa) on piiratud avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise kuludetäielikuks või osaliseks katmiseks vajalikuga. Äriühingu tulumaksust vabastamisele, mille summa on proportsionaalne saadud kasumiga, ei ole kehtestatud ülemmäära ja see võib seetõttu kaasa tuua eelise, mis ei ole võrreldav avalike teenuste osutamise kohustusest tekkiva lisakuluga. Viimaks ei tõenda Dunkerque'i suure meresadama väide, et avaliku teenindamise kohustustega seotud kulu ületab järjekindalt äriühingu tulumaksu teoreetilist kulu, mingid varasemad andmed. Isegi kui see väide oleks mineviku kohta leidnud kinnitust, ei piisa sellest ülemäärase hüvitamise vältimise tingimuse täitmiseks, kuna puudub õiguslik tagatis (mis kehtiks ka tuleviku suhtes) ülemäärase hüvitamise vältimiseks.

46

47

5.1.4.   Valikulisus

Valikulisus

| (67) | Et meedet võiks pidada riigiabiks, peab see olema valikuline, st see peab soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses (48). |
| --- | --- |

(67)

Et meedet võiks pidada riigiabiks, peab see olema valikuline, st see peab soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses (48).

48

| (68) | Väljakujunenud kohtupraktika (49) kohaselt sisaldab varalise valikulisuse hindamine meetmete korral, mis vähendavad ettevõtjate tavalisi kulusid, kolme järgmist etappi: esiteks tuleb kindlaks määrata, missugune on asjaomases liikmesriigis üldkohaldatav või „tavapärane“ maksustamiskord (nn võrdlussüsteem); teiseks tuleb kindlaks määrata, kas vaadeldav maksumeede kujutab endast erandit võrdlussüsteemist, sest teeb vahet ettevõtjatel, kes on süsteemi eesmärke arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. Sellisel juhul on meede a priori valikuline; kolmandaks tuleb kindlaks määrata, kas erandit saab põhjendada võrdlussüsteemi olemusest ja üldisest ülesehitusest lähtuvalt. Mis puudutab kolmandat etappi, siis liikmesriigi ülesanne on näidata, et erinev maksualane kohtlemine tuleneb otseselt võrdlussüsteemina määratletud maksustamiskorra aluspõhimõtetest või suunistest (50). |
| --- | --- |

(68)

Väljakujunenud kohtupraktika (49) kohaselt sisaldab varalise valikulisuse hindamine meetmete korral, mis vähendavad ettevõtjate tavalisi kulusid, kolme järgmist etappi: esiteks tuleb kindlaks määrata, missugune on asjaomases liikmesriigis üldkohaldatav või „tavapärane“ maksustamiskord (nn võrdlussüsteem); teiseks tuleb kindlaks määrata, kas vaadeldav maksumeede kujutab endast erandit võrdlussüsteemist, sest teeb vahet ettevõtjatel, kes on süsteemi eesmärke arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. Sellisel juhul on meede a priori valikuline; kolmandaks tuleb kindlaks määrata, kas erandit saab põhjendada võrdlussüsteemi olemusest ja üldisest ülesehitusest lähtuvalt. Mis puudutab kolmandat etappi, siis liikmesriigi ülesanne on näidata, et erinev maksualane kohtlemine tuleneb otseselt võrdlussüsteemina määratletud maksustamiskorra aluspõhimõtetest või suunistest (50).

49

a priori

50

Võrdlussüsteem

Võrdlussüsteem

| (69) | Võrdlussüsteem on Prantsuse äriühingu tulumaks, mida üldiselt kogutakse kõikide äriühingute ja muude juriidiliste isikute saadud kasumilt või tulult (üldise maksuseadustiku artikkel 205). Üldise maksuseadustiku artikli 206 lõike 1 ja artikli 1654 kohaselt kohaldatakse äriühingu tulumaksu tulutoova äritegevuse või tulutoovate tehingutega tegelevatele eraõiguslikele või avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele. Üldise maksuseadustiku 4. lisa artikli 165 kohaselt kohaldatakse tööstuslikele või kaubanduslikele avalik-õiguslikele ettevõtetele kõiki otseseid ja samalaadseid sarnastele eraõiguslikele äriühingutele kohaldatavaid makse. Nimetatud seadustiku 4. lisa artiklis 167 on täpsustatud, et neid sätteid kohaldatakse kaubandus- ja tööstuskodadele ning autonoomsetele sadamatele. Ei Prantsuse ametiasutused ega kolmandad huvitatud isikud ei ole seda punkti pärast menetluse algatamise otsust kommenteerinud. |
| --- | --- |

(69)

Võrdlussüsteem on Prantsuse äriühingu tulumaks, mida üldiselt kogutakse kõikide äriühingute ja muude juriidiliste isikute saadud kasumilt või tulult (üldise maksuseadustiku artikkel 205). Üldise maksuseadustiku artikli 206 lõike 1 ja artikli 1654 kohaselt kohaldatakse äriühingu tulumaksu tulutoova äritegevuse või tulutoovate tehingutega tegelevatele eraõiguslikele või avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele. Üldise maksuseadustiku 4. lisa artikli 165 kohaselt kohaldatakse tööstuslikele või kaubanduslikele avalik-õiguslikele ettevõtetele kõiki otseseid ja samalaadseid sarnastele eraõiguslikele äriühingutele kohaldatavaid makse. Nimetatud seadustiku 4. lisa artiklis 167 on täpsustatud, et neid sätteid kohaldatakse kaubandus- ja tööstuskodadele ning autonoomsetele sadamatele. Ei Prantsuse ametiasutused ega kolmandad huvitatud isikud ei ole seda punkti pärast menetluse algatamise otsust kommenteerinud.

Erand võrdlussüsteemist

Erand võrdlussüsteemist

| (70) | Juba nimetatud ministri 1942. ja 1943. aasta otsuste kohaselt on „autonoomsed sadamad, merevaldkonna kaubanduskojad, sadamarajatisi käitavad kaubandus- ja tööstuskojad, kohalikud omavalitsused, kes on meresadamate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid, ning ettevõtjad, kes võivad nende asemel neid seadmeid käitada“, äriühingu tulumaksust vabastatud. Vastupidiselt teatud Prantsuse sadamate väidetele ei tulene seetõttu sadamate äriühingu tulumaksust vabastamine üldise maksuseadustiku üldsätetest (eelkõige seadustiku 4. lisa artiklist 165) ja sadamate tegevuse mittetulunduslikust olemusest, vaid ministri 1942. ja 1943. aasta otsustest, millega tehakse neist üldsätetest selgesõnaliselt erand ja milles ollakse selgelt seisukohal, et sadamatel on tulunduslik tegevus (51). Seda kinnitab huvitatud isikute viidatud riiginõukogu otsus (52). |
| --- | --- |

(70)

Juba nimetatud ministri 1942. ja 1943. aasta otsuste kohaselt on „autonoomsed sadamad, merevaldkonna kaubanduskojad, sadamarajatisi käitavad kaubandus- ja tööstuskojad, kohalikud omavalitsused, kes on meresadamate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid, ning ettevõtjad, kes võivad nende asemel neid seadmeid käitada“, äriühingu tulumaksust vabastatud. Vastupidiselt teatud Prantsuse sadamate väidetele ei tulene seetõttu sadamate äriühingu tulumaksust vabastamine üldise maksuseadustiku üldsätetest (eelkõige seadustiku 4. lisa artiklist 165) ja sadamate tegevuse mittetulunduslikust olemusest, vaid ministri 1942. ja 1943. aasta otsustest, millega tehakse neist üldsätetest selgesõnaliselt erand ja milles ollakse selgelt seisukohal, et sadamatel on tulunduslik tegevus (51). Seda kinnitab huvitatud isikute viidatud riiginõukogu otsus (52).

51

52

| (71) | Siiski, pidades silmas võrdlussüsteemi eesmärki, nimelt maksustada äriühingute ja juriidiliste isikute saadud kasumit, on ministri 1942. ja 1943. aasta otsustes viidatud üksused teiste selle maksuga maksustatavate äriühingute või juriidiliste isikutega sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras sel määral, mil kõik need ettevõtjad saavad kasumit. Asjaomane maksuvabastus kujutab endast seetõttu erandit võrdlussüsteemis kehtestatud eeskirjadest. |
| --- | --- |

(71)

Siiski, pidades silmas võrdlussüsteemi eesmärki, nimelt maksustada äriühingute ja juriidiliste isikute saadud kasumit, on ministri 1942. ja 1943. aasta otsustes viidatud üksused teiste selle maksuga maksustatavate äriühingute või juriidiliste isikutega sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras sel määral, mil kõik need ettevõtjad saavad kasumit. Asjaomane maksuvabastus kujutab endast seetõttu erandit võrdlussüsteemis kehtestatud eeskirjadest.

| (72) | Komisjon on seega seisukohal, et eespool nimetatud üksuste maksust vabastamine on prima facie valikuline. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon on seega seisukohal, et eespool nimetatud üksuste maksust vabastamine on prima facie valikuline.

prima facie

| (73) | Asjaolu, et meedet kohaldatakse kõikidele Prantsuse sadamatele, isegi kui see on tõestatud, (53) ei mõjuta seda järeldust. Asjaomane meede ei ole tegelikult võrdlussüsteemi suhtes üldine, kuna seda kohaldatakse üksnes teatud ettevõtjate (sadamate käitajate) suhtes, kes on ometi teiste selle maksuga maksustatavate äriühingute või juriidiliste isikutega, st kõikide kasumit saavate ettevõtjatega, sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. Meede oleks üldine üksnes sadamate endiga piirduva võrdlussüsteemi suhtes (1942. ja 1943. aasta otsustega loodud võrdlussüsteem), samas eespool tõestati, et võrdlussüsteemiks on äriühingu tulumaksu üldsätted, mida kohaldatakse kõikide sektorite ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(73)

Asjaolu, et meedet kohaldatakse kõikidele Prantsuse sadamatele, isegi kui see on tõestatud, (53) ei mõjuta seda järeldust. Asjaomane meede ei ole tegelikult võrdlussüsteemi suhtes üldine, kuna seda kohaldatakse üksnes teatud ettevõtjate (sadamate käitajate) suhtes, kes on ometi teiste selle maksuga maksustatavate äriühingute või juriidiliste isikutega, st kõikide kasumit saavate ettevõtjatega, sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. Meede oleks üldine üksnes sadamate endiga piirduva võrdlussüsteemi suhtes (1942. ja 1943. aasta otsustega loodud võrdlussüsteem), samas eespool tõestati, et võrdlussüsteemiks on äriühingu tulumaksu üldsätted, mida kohaldatakse kõikide sektorite ettevõtjatele.

53

| (74) | Lisaks sellele, pidades silmas võrdlussüsteemi eesmärki maksustada kõikide juriidiliste isikute saadud kasum tulumaksuga, ei ole Prantsuse ametiasutuste ja huvitatud isikute nimetatud omadused (sadamatele teiste ettevõtjate teenindamiseks pandud ülesanded, eriülesanded, kaubandus- ja tööstuskoja teostatav käitamine, konkurentsi puudumine, sadamamaksudest rahastamine ja avaliku võimu teostamine) asjakohased, et tõestada erineva faktilise ja õigusliku olukorra olemasolu. Kuigi need tingimused võivad vajaduse korral selgitada, et avalikku ülesannet täitvate sadamate käitajate kasumlikkus on väiksem ja seega on maksustatav kasum väiksem, ei õigusta see, et saadud kasum – hoolimata üldhuviteenusega seotud ülesannete täitmise kuludest – vabastatakse äriühingu tulumaksust. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks sellele, pidades silmas võrdlussüsteemi eesmärki maksustada kõikide juriidiliste isikute saadud kasum tulumaksuga, ei ole Prantsuse ametiasutuste ja huvitatud isikute nimetatud omadused (sadamatele teiste ettevõtjate teenindamiseks pandud ülesanded, eriülesanded, kaubandus- ja tööstuskoja teostatav käitamine, konkurentsi puudumine, sadamamaksudest rahastamine ja avaliku võimu teostamine) asjakohased, et tõestada erineva faktilise ja õigusliku olukorra olemasolu. Kuigi need tingimused võivad vajaduse korral selgitada, et avalikku ülesannet täitvate sadamate käitajate kasumlikkus on väiksem ja seega on maksustatav kasum väiksem, ei õigusta see, et saadud kasum – hoolimata üldhuviteenusega seotud ülesannete täitmise kuludest – vabastatakse äriühingu tulumaksust.

| (75) | Lisaks on Prantsuse ametiasutused juba tunnistanud seoses taotlusega luua maksustamise erikord jahisadamate autonoomsetele avalik-õiguslikele ettevõtetele, et „Euroopa Liidu konkurentsiõiguse eeskirjad ei luba kehtestada konkreetse tegevuse suhtes erandit loovaid maksumeetmeid“ (54). |
| --- | --- |

(75)

Lisaks on Prantsuse ametiasutused juba tunnistanud seoses taotlusega luua maksustamise erikord jahisadamate autonoomsetele avalik-õiguslikele ettevõtetele, et „Euroopa Liidu konkurentsiõiguse eeskirjad ei luba kehtestada konkreetse tegevuse suhtes erandit loovaid maksumeetmeid“ (54).

54

Põhjendamine süsteemi olemuse ja ülesehitusega

Põhjendamine süsteemi olemuse ja ülesehitusega

| (76) | Prantsuse ametiasutused märgivad, et meede on olnud Prantsuse maksusüsteemi lahutamatu osa juba üle 70 aasta, kuid aja kulgemisest ei piisa, et pidada asjaomase süsteemi tavapärastest eeskirjadest kõrvale kaldumist põhjendatuks süsteemi olemuse ja ülesehitusega. Möödunud aeg võib seevastu põhjendada menetluse kasutamist seoses olemasoleva abi suhtes (vt allpool). Komisjon leiab muu hulgas, et käesoleval juhul on võrdlussüsteemi aluseks olev loogika maksustada kasumit. Järelikult ei vasta sellele loogikale maksuvabastus, mis põhineb üksnes ühte teatud ettevõtjate kategooriasse kuulumisel või mis on ette nähtud üksnes teatavatele seadusega kindlaks määratud üksustele. |
| --- | --- |

(76)

Prantsuse ametiasutused märgivad, et meede on olnud Prantsuse maksusüsteemi lahutamatu osa juba üle 70 aasta, kuid aja kulgemisest ei piisa, et pidada asjaomase süsteemi tavapärastest eeskirjadest kõrvale kaldumist põhjendatuks süsteemi olemuse ja ülesehitusega. Möödunud aeg võib seevastu põhjendada menetluse kasutamist seoses olemasoleva abi suhtes (vt allpool). Komisjon leiab muu hulgas, et käesoleval juhul on võrdlussüsteemi aluseks olev loogika maksustada kasumit. Järelikult ei vasta sellele loogikale maksuvabastus, mis põhineb üksnes ühte teatud ettevõtjate kategooriasse kuulumisel või mis on ette nähtud üksnes teatavatele seadusega kindlaks määratud üksustele.

| (77) | Lõpuks, mis puudutab teatud huvitatud isikute väidet, et asjaomane meede ei „too kaasa võrdsuse põhimõtte märkimisväärset rikkumist“, siis komisjon märgib, et asjaolu, et meede ei „too kaasa võrdsuse põhimõtte märkimisväärset rikkumist“ Prantsuse õiguses, ei tähenda, et „see meede tuleneb otseselt võrdlussüsteemi olemuslikest aluspõhimõtetest või suunistest või [...] on süsteemi toimimiseks ja mõjususeks vajalike süsteemiomaste mehhanismide tulemus“ (***) (55) riigiabiõiguse tähenduses. Nagu ilmneb konstitutsioonikohtu otsusest, (56) võetakse Prantsuse õiguses võrdse kohtlemise hindamisel arvesse erandit kehtestava meetme eesmärke, st üldisest huvist lähtuvaid eesmärke väljaspool maksusüsteemi, mida ei saa kasutada maksusüsteemiolemuse ja ülesehitusega põhjendamise etapis. Kuigi süsteemiväliseid eesmärke võib võimaluse korral arvesse võtta riigiabi kokkusobivuse hindamise etapis, ei võimalda need põhjendada erandi valikulisust ega järelikult tõestada riigiabi puudumist. Peale selle ei käsitle huvitatud isikute osutatud konstitutsioonikohtu otsus ministeeriumi määruseid, millega vabastatakse sadamad äriühingu tulumaksust, vaid õigusakti, millega vabastatakse maksust teatud spordiüritused, mille sisemine loogika on äriühingu tulumaksust erinev. |
| --- | --- |

(77)

Lõpuks, mis puudutab teatud huvitatud isikute väidet, et asjaomane meede ei „too kaasa võrdsuse põhimõtte märkimisväärset rikkumist“, siis komisjon märgib, et asjaolu, et meede ei „too kaasa võrdsuse põhimõtte märkimisväärset rikkumist“ Prantsuse õiguses, ei tähenda, et „see meede tuleneb otseselt võrdlussüsteemi olemuslikest aluspõhimõtetest või suunistest või [...] on süsteemi toimimiseks ja mõjususeks vajalike süsteemiomaste mehhanismide tulemus“ (***) (55) riigiabiõiguse tähenduses. Nagu ilmneb konstitutsioonikohtu otsusest, (56) võetakse Prantsuse õiguses võrdse kohtlemise hindamisel arvesse erandit kehtestava meetme eesmärke, st üldisest huvist lähtuvaid eesmärke väljaspool maksusüsteemi, mida ei saa kasutada maksusüsteemiolemuse ja ülesehitusega põhjendamise etapis. Kuigi süsteemiväliseid eesmärke võib võimaluse korral arvesse võtta riigiabi kokkusobivuse hindamise etapis, ei võimalda need põhjendada erandi valikulisust ega järelikult tõestada riigiabi puudumist. Peale selle ei käsitle huvitatud isikute osutatud konstitutsioonikohtu otsus ministeeriumi määruseid, millega vabastatakse sadamad äriühingu tulumaksust, vaid õigusakti, millega vabastatakse maksust teatud spordiüritused, mille sisemine loogika on äriühingu tulumaksust erinev.

55

56

| (78) | Komisjon on seetõttu seisukohal, et äriühingu tulumaksust vabastamine ei ole põhjendatud Prantsuse maksusüsteemi olemuse ja säästlikkusega. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon on seetõttu seisukohal, et äriühingu tulumaksust vabastamine ei ole põhjendatud Prantsuse maksusüsteemi olemuse ja säästlikkusega.

5.1.5.   Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (79) | Et meedet saaks pidada riigiabiks, peab see mõjutama Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist kaubandust ja kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi. Need kaks kriteeriumi on omavahel tihedalt seotud. |
| --- | --- |

(79)

Et meedet saaks pidada riigiabiks, peab see mõjutama Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist kaubandust ja kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi. Need kaks kriteeriumi on omavahel tihedalt seotud.

| (80) | Nagu Euroopa Kohus on kohtuotsuses Eventech (57) meelde tuletanud, siis






  „65 | [...] Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt ei tule siseriikliku meetme riigiabiks lugemiseks tõendada abi tegelikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja tegelikku konkurentsi moonutamist, vaid tuleb üksnes uurida, kas abi võib mõjutada seda kaubandust ja kahjustada konkurentsi (kohtuotsus Libert jt, C-197/11 ja C-203/11, EU:C:2013:288, punkt 76 ja seal viidatud kohtupraktika). |
| --- | --- | --- |

(80)

Nagu Euroopa Kohus on kohtuotsuses Eventech (57) meelde tuletanud, siis

57

„65

[...] Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt ei tule siseriikliku meetme riigiabiks lugemiseks tõendada abi tegelikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja tegelikku konkurentsi moonutamist, vaid tuleb üksnes uurida, kas abi võib mõjutada seda kaubandust ja kahjustada konkurentsi (kohtuotsus Libert jt, C-197/11 ja C-203/11, EU:C:2013:288, punkt 76 ja seal viidatud kohtupraktika).

| 66. | Eelkõige siis, kui liikmesriigi antud abi tugevdab teatavate ettevõtjate seisundit ühendusesiseses kaubanduses teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, tuleb leida, et abi mõjutab viimaseid (vt selle kohta kohtuotsus Libert jt, EU:C:2013:288, punkt 77 ja seal viidatud kohtupraktika). |
| --- | --- |

66.

Eelkõige siis, kui liikmesriigi antud abi tugevdab teatavate ettevõtjate seisundit ühendusesiseses kaubanduses teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, tuleb leida, et abi mõjutab viimaseid (vt selle kohta kohtuotsus Libert jt, EU:C:2013:288, punkt 77 ja seal viidatud kohtupraktika).

| 67. | Sellega seoses ei ole vajalik, et abi saav ettevõtja ise osaleks ühendusesiseses kaubanduses. Kui liikmesriik annab ettevõtjale abi, võidakse siseriiklikku tegevust säilitada või suurendada, mille tagajärjel vähenevad teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate võimalused siseneda selle liikmesriigi turule (vt selle kohta kohtuotsus Libert jt, EU:C:2013:288, punkt 78, ja seal viidatud kohtupraktika). |
| --- | --- |

67.

Sellega seoses ei ole vajalik, et abi saav ettevõtja ise osaleks ühendusesiseses kaubanduses. Kui liikmesriik annab ettevõtjale abi, võidakse siseriiklikku tegevust säilitada või suurendada, mille tagajärjel vähenevad teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate võimalused siseneda selle liikmesriigi turule (vt selle kohta kohtuotsus Libert jt, EU:C:2013:288, punkt 78, ja seal viidatud kohtupraktika).

| 68. | Lisaks nähtub Euroopa Kohtu praktikast, et puudub lävi või protsent, millest vähema väärtuse korral võib kinnitada, et liikmesriikidevahelist kaubandust ei kahjustata. See, et abisumma on suhteliselt vähetähtis või abi saav ettevõtja on suhteliselt väike, ei välista iseenesest liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise võimalust (kohtuotsus Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, punkt 81). |
| --- | --- |

68.

Lisaks nähtub Euroopa Kohtu praktikast, et puudub lävi või protsent, millest vähema väärtuse korral võib kinnitada, et liikmesriikidevahelist kaubandust ei kahjustata. See, et abisumma on suhteliselt vähetähtis või abi saav ettevõtja on suhteliselt väike, ei välista iseenesest liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise võimalust (kohtuotsus Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, punkt 81).

| 69. | Tingimus, mille kohaselt peab abi kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust, ei sõltu seega osutatud veoteenuse kohalikust või piirkondlikust laadist või asjassepuutuva tegevusvaldkonna olulisusest (kohtuotsus Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415, punkt 82).“ |
| --- | --- |

69.

Tingimus, mille kohaselt peab abi kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust, ei sõltu seega osutatud veoteenuse kohalikust või piirkondlikust laadist või asjassepuutuva tegevusvaldkonna olulisusest (kohtuotsus Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415, punkt 82).“

| (81) | Kohtuotsuses Wam (58) on eelkõige rõhutatud järgmist:






  „53. | [...] asjaolu, et üks majandusharu on ühenduse tasandil liberaliseeritud, [võib] anda tunnistust abi tegelikust või võimalikust mõjust konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele (eespool viidatud kohtuotsus Cassa di Risparmio di Firenze jt, punkt 142 ja viidatud kohtupraktika). |
| --- | --- | --- |

(81)

Kohtuotsuses Wam (58) on eelkõige rõhutatud järgmist:

58

„53.

[...] asjaolu, et üks majandusharu on ühenduse tasandil liberaliseeritud, [võib] anda tunnistust abi tegelikust või võimalikust mõjust konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele (eespool viidatud kohtuotsus Cassa di Risparmio di Firenze jt, punkt 142 ja viidatud kohtupraktika).

| 54. | Seoses konkurentsi moonutamist puudutava tingimusega tuleb meenutada, et abi, mille eesmärk on vabastada ettevõtja jooksva haldamise või tavakohase tegevuse käigus tavaliselt tekkivatest kuludest, kahjustab põhimõtteliselt konkurentsi (19. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C1-56/98, Saksamaa vs. komisjon, EKL 2000, lk I-6857, punkt 30, ja eespool viidatud kohtuotsus Heiser, punkt 55).“ |
| --- | --- |

54.

Seoses konkurentsi moonutamist puudutava tingimusega tuleb meenutada, et abi, mille eesmärk on vabastada ettevõtja jooksva haldamise või tavakohase tegevuse käigus tavaliselt tekkivatest kuludest, kahjustab põhimõtteliselt konkurentsi (19. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C1-56/98, Saksamaa vs. komisjon, EKL 2000, lk I-6857, punkt 30, ja eespool viidatud kohtuotsus Heiser, punkt 55).“

vs

| (82) | Antud juhul vabastab asjaomastele sadamatele osaks saav maksusoodustus nad kulust, mida nad oleksid tavaliselt pidanud kandma. Sellega antakse neile eelis võrreldes nende Prantsuse sadamatega ja Euroopa Liidu välismaiste sadamatega, kelle suhtes seda ei kohaldata. Seega võib see mõjutada ühendusesisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi. |
| --- | --- |

(82)

Antud juhul vabastab asjaomastele sadamatele osaks saav maksusoodustus nad kulust, mida nad oleksid tavaliselt pidanud kandma. Sellega antakse neile eelis võrreldes nende Prantsuse sadamatega ja Euroopa Liidu välismaiste sadamatega, kelle suhtes seda ei kohaldata. Seega võib see mõjutada ühendusesisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi.

| (83) | Sadamasektoris eksisteerib konkurents ning selle muudavad teravaks transpordi, eelkõige mere- ja sisetranspordi olemus ja omadused. Isegi kui arvestada, et sadamatel on seaduslik monopol sadamateenuste osutamiseks nende käitatava sadama sees, konkureerivad nende osutatavad transporditeenused vähemalt mingil määral teiste sadamate või teistes sadamates ning nii Prantsusmaa (59) kui ka muude liikmesriikide transporditeenuste osutajate pakutavate teenustega. |
| --- | --- |

(83)

Sadamasektoris eksisteerib konkurents ning selle muudavad teravaks transpordi, eelkõige mere- ja sisetranspordi olemus ja omadused. Isegi kui arvestada, et sadamatel on seaduslik monopol sadamateenuste osutamiseks nende käitatava sadama sees, konkureerivad nende osutatavad transporditeenused vähemalt mingil määral teiste sadamate või teistes sadamates ning nii Prantsusmaa (59) kui ka muude liikmesriikide transporditeenuste osutajate pakutavate teenustega.

59

| (84) | Nõnda rõhutasid seoses sadamavaldkonna määruse eelnõuga huvitatud isikutega peetud avaliku konsulteerimise raames „kõik sidusrühmad [...] vajadust stabiilsete ja võrdsete tingimuste järele [...] sadamatevahelise konkurentsi [...] jaoks ELis“ (60). Samuti konkureerivad sadamad, eelkõige siseveesadamad ja üldisemalt veetransport, mille lüliks nad on, teiste transpordiliikidega. Kuna on olemas või võib leida muid lahendusi kaupade transportimiseks ülemerepiirkondades, võib meede moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ka emamaast või muudest Euroopa sadamatest kaugel asuvate sadamate puhul. |
| --- | --- |

(84)

Nõnda rõhutasid seoses sadamavaldkonna määruse eelnõuga huvitatud isikutega peetud avaliku konsulteerimise raames „kõik sidusrühmad [...] vajadust stabiilsete ja võrdsete tingimuste järele [...] sadamatevahelise konkurentsi [...] jaoks ELis“ (60). Samuti konkureerivad sadamad, eelkõige siseveesadamad ja üldisemalt veetransport, mille lüliks nad on, teiste transpordiliikidega. Kuna on olemas või võib leida muid lahendusi kaupade transportimiseks ülemerepiirkondades, võib meede moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ka emamaast või muudest Euroopa sadamatest kaugel asuvate sadamate puhul.

60

| (85) | Kuigi on õige, et sadama atraktiivsust saab mõõta mitme näitaja abil, eelkõige sõltuvalt selle ühendusest sisemaaga, (61) on sadama pakutavate teenuste hind (sadamamaks ja muud laevaomanike makstavad tasud) üheks sadamate konkurentsivõime oluliseks elemendiks (62). Vastupidiselt Prantsuse ametiasutuste ja teatud huvitatud isikute väidetele ei saa asjaolust, et see element on võrreldes teiste sadama konkurentsielementidega rohkem või vähem tähtis, järeldada, et asjaomane meede ei mõjuta konkurentsi, kuna see meede võib mõjutada sadamate kehtestatavaid hindu ning kui kõik muud tegurid jäävad samaks, on see hind otsustav tegur laevaomanike valikus ühe tee või logistilise lahenduse kasuks, mis tähendab eelistada ühte sadamat teisele. |
| --- | --- |

(85)

Kuigi on õige, et sadama atraktiivsust saab mõõta mitme näitaja abil, eelkõige sõltuvalt selle ühendusest sisemaaga, (61) on sadama pakutavate teenuste hind (sadamamaks ja muud laevaomanike makstavad tasud) üheks sadamate konkurentsivõime oluliseks elemendiks (62). Vastupidiselt Prantsuse ametiasutuste ja teatud huvitatud isikute väidetele ei saa asjaolust, et see element on võrreldes teiste sadama konkurentsielementidega rohkem või vähem tähtis, järeldada, et asjaomane meede ei mõjuta konkurentsi, kuna see meede võib mõjutada sadamate kehtestatavaid hindu ning kui kõik muud tegurid jäävad samaks, on see hind otsustav tegur laevaomanike valikus ühe tee või logistilise lahenduse kasuks, mis tähendab eelistada ühte sadamat teisele.

61

62

| (86) | Lisaks tuleb märkida, et Euroopa sadamad konkureerivad ka omavahel, et kaasata laevaomanikele teatud sadamateenuseid pakkuvaid ettevõtjaid (või kontsessionääre), kui sadamaasutus neid teenuseid otse ei paku. Tasu määral, mida sadamad nõuavad maa ja taristu (sadamaseadmed) kättesaadavaks tegemise eest kontsessionääridelt, on samuti oluline roll viimaste otsuses eelistada üht sadamat teistele, samuti mõjutab otsust seal pakutavate võimaluste valik. Üldisemalt konkureerivad sadamad muude ettevõtjatega rahastamis- ja investeerimisturul. Kui kõik muud tegurid jäävad samaks, annab meede sadamatele eelise investorite silmis võrreldes teiste ettevõtjatega, kes ei saa meetmest kasu (investeerimine on atraktiivsem). |
| --- | --- |

(86)

Lisaks tuleb märkida, et Euroopa sadamad konkureerivad ka omavahel, et kaasata laevaomanikele teatud sadamateenuseid pakkuvaid ettevõtjaid (või kontsessionääre), kui sadamaasutus neid teenuseid otse ei paku. Tasu määral, mida sadamad nõuavad maa ja taristu (sadamaseadmed) kättesaadavaks tegemise eest kontsessionääridelt, on samuti oluline roll viimaste otsuses eelistada üht sadamat teistele, samuti mõjutab otsust seal pakutavate võimaluste valik. Üldisemalt konkureerivad sadamad muude ettevõtjatega rahastamis- ja investeerimisturul. Kui kõik muud tegurid jäävad samaks, annab meede sadamatele eelise investorite silmis võrreldes teiste ettevõtjatega, kes ei saa meetmest kasu (investeerimine on atraktiivsem).

| (87) | Kuna asjaomane meede kujutab endast riigiabikava, mida kohaldatakse suuruse, geograafilise asukoha, liigi (siseveesadam, meresadam) või tegevuse poolest väga erinevatele sadamatele, ei ole väitmaks, et hinnatav meede on riigiabi, vaja tõestada üksikjuhtumite kaupa, et asjaomane meede toob iga sadama puhul kaasa konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamise. |
| --- | --- |

(87)

Kuna asjaomane meede kujutab endast riigiabikava, mida kohaldatakse suuruse, geograafilise asukoha, liigi (siseveesadam, meresadam) või tegevuse poolest väga erinevatele sadamatele, ei ole väitmaks, et hinnatav meede on riigiabi, vaja tõestada üksikjuhtumite kaupa, et asjaomane meede toob iga sadama puhul kaasa konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamise.

| (88) | Siinkohal piisab sellest, kui öelda, et Prantsuse ametiasutused ja huvitatud isikud tunnistavad, et teatud suured sadamad, nagu Le Havre'i, Roueni ja Marseille' sadam konkureerivad muude Euroopa Liidu sadamatega, mistõttu meede mõjutab kaubandust. Seda kinnitavad ka Rotterdami sadama märkused. |
| --- | --- |

(88)

Siinkohal piisab sellest, kui öelda, et Prantsuse ametiasutused ja huvitatud isikud tunnistavad, et teatud suured sadamad, nagu Le Havre'i, Roueni ja Marseille' sadam konkureerivad muude Euroopa Liidu sadamatega, mistõttu meede mõjutab kaubandust. Seda kinnitavad ka Rotterdami sadama märkused.

| (89) | Samas, väidetav asjaolu, et sarnased riigiabi meetmed on olemas teistes liikmesriikides, ja komisjoni käitumine nende võimalike meetmete suhtes ei mõjuta asjaomase meetme pidamist riigiabiks, (63) kuna Prantsuse sadamate vabastamine äriühingu tulumaksust toob selgelt kaasa nende konkurentsiolukorra paranemise võrreldes võrdlusolukorraga, kus neid oleks maksustatud äriühingu tulumaksu süsteemi harilikes tingimustes (64). Liikmesriikide äriühingu tulumaksu erinevad määrad on vaid liikmesriikidevahelise otseste maksude alase ühtluse puudumise tagajärg ja peegeldavad üksnes liikmesriikide suveräänseid otsuseid rahastada maksumaksjatele maksude kaudu teatud teenuseid või teenuste teatud taset. |
| --- | --- |

(89)

Samas, väidetav asjaolu, et sarnased riigiabi meetmed on olemas teistes liikmesriikides, ja komisjoni käitumine nende võimalike meetmete suhtes ei mõjuta asjaomase meetme pidamist riigiabiks, (63) kuna Prantsuse sadamate vabastamine äriühingu tulumaksust toob selgelt kaasa nende konkurentsiolukorra paranemise võrreldes võrdlusolukorraga, kus neid oleks maksustatud äriühingu tulumaksu süsteemi harilikes tingimustes (64). Liikmesriikide äriühingu tulumaksu erinevad määrad on vaid liikmesriikidevahelise otseste maksude alase ühtluse puudumise tagajärg ja peegeldavad üksnes liikmesriikide suveräänseid otsuseid rahastada maksumaksjatele maksude kaudu teatud teenuseid või teenuste teatud taset.

63

64

| (90) | Lisaks ei ole vaja, et konkurentsi moonutamine või kaubanduse mõjutamine oleks tuntav või oluline. Seega näitab väide, et konkureerivad veomahud on väikesed, selle asemel et tõestada konkurentsi moonutamise puudumist, hoopis seda, et Prantsuse sadamate ja muude liidu sadamate vahel esineb vähem või rohkem intensiivne konkurentsisuhe. Samuti ei tähenda asjaolu, et Prantsuse väikeste sadamate kumulatiivne tegevus moodustab üksnes 1 % liidu kogu veomahust, seda, et nende osa ühel või mitmel konkurentsi moonutamise analüüsi jaoks asjakohasel turul on sama suur. Peale selle käsitleb Prantsuse ametiasutuste ja huvitatud isikute osutatud 11. aprilli 2016. aasta otsus investeeringutele antud abimeetme kokkusobivust, mis tähendab, et kõnealune meede loetakse riigiabiks, mis mõjutab konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(90)

Lisaks ei ole vaja, et konkurentsi moonutamine või kaubanduse mõjutamine oleks tuntav või oluline. Seega näitab väide, et konkureerivad veomahud on väikesed, selle asemel et tõestada konkurentsi moonutamise puudumist, hoopis seda, et Prantsuse sadamate ja muude liidu sadamate vahel esineb vähem või rohkem intensiivne konkurentsisuhe. Samuti ei tähenda asjaolu, et Prantsuse väikeste sadamate kumulatiivne tegevus moodustab üksnes 1 % liidu kogu veomahust, seda, et nende osa ühel või mitmel konkurentsi moonutamise analüüsi jaoks asjakohasel turul on sama suur. Peale selle käsitleb Prantsuse ametiasutuste ja huvitatud isikute osutatud 11. aprilli 2016. aasta otsus investeeringutele antud abimeetme kokkusobivust, mis tähendab, et kõnealune meede loetakse riigiabiks, mis mõjutab konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

liidu kogu veomahust

ühel või mitmel

asjakohasel turul

| (91) | Kui ka väikesed sadamad, nagu need on määratlenud Prantsusmaa, (65) moodustavad vaid väikese osa liidu veomahust, ei välista asjaolu, et abi saav ettevõtja on väike, iseenesest konkurentsi moonutamist või konkurentsi moonutamise ohtu siseturul, eelkõige kuna abisaajate tegevus toimub piirialadel. Bayonne'i kaubasadama ja Saint-Jean-de-Luzi/Cibourei kalasadama (mis on Prantsusmaa määratluse kohaselt väikesed sadamad) kontsessionääri Bayonne'i (Baskimaa) kaubandus- ja tööstuskoja märkused näitavad muu hulgas, et need piiriäärsed sadamad tajuvad tõhusa piiriülese konkurentsi olemasolu (66). Kui komisjon on teatud juhtudel (67) tunnistanud, et eelist andval meetmel ei saa olla mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, ei tugine ta sellele järeldusele jõudmisel abi saava ettevõtja suurusele, vaid mitme kriteeriumi individuaalsele hindamisele (68). |
| --- | --- |

(91)

Kui ka väikesed sadamad, nagu need on määratlenud Prantsusmaa, (65) moodustavad vaid väikese osa liidu veomahust, ei välista asjaolu, et abi saav ettevõtja on väike, iseenesest konkurentsi moonutamist või konkurentsi moonutamise ohtu siseturul, eelkõige kuna abisaajate tegevus toimub piirialadel. Bayonne'i kaubasadama ja Saint-Jean-de-Luzi/Cibourei kalasadama (mis on Prantsusmaa määratluse kohaselt väikesed sadamad) kontsessionääri Bayonne'i (Baskimaa) kaubandus- ja tööstuskoja märkused näitavad muu hulgas, et need piiriäärsed sadamad tajuvad tõhusa piiriülese konkurentsi olemasolu (66). Kui komisjon on teatud juhtudel (67) tunnistanud, et eelist andval meetmel ei saa olla mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, ei tugine ta sellele järeldusele jõudmisel abi saava ettevõtja suurusele, vaid mitme kriteeriumi individuaalsele hindamisele (68).

65

66

67

68

| (92) | Komisjon ei välista, et teatud konkreetsete sadamate puhul (eelkõige nende puhul, mis täidavad otsustuspraktikas seatud tingimused) võib leida, et kõnealune meede ei mõjuta kaubandust. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon ei välista, et teatud konkreetsete sadamate puhul (eelkõige nende puhul, mis täidavad otsustuspraktikas seatud tingimused) võib leida, et kõnealune meede ei mõjuta kaubandust.

| (93) | Eespool esitatud süsteemsematel põhjustel mõjutab hinnatav meede kõikide ministri 1942. ja 1943. aasta otsustes nimetatud abisaajate äriühingu tulumaksust üldise vabastamise korra kaudu ELi-sisest kaubandust ja kahjustab või võib kahjustada konkurentsi. |
| --- | --- |

(93)

Eespool esitatud süsteemsematel põhjustel mõjutab hinnatav meede kõikide ministri 1942. ja 1943. aasta otsustes nimetatud abisaajate äriühingu tulumaksust üldise vabastamise korra kaudu ELi-sisest kaubandust ja kahjustab või võib kahjustada konkurentsi.

5.1.6.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (94) | Komisjon järeldab seega, et autonoomsete sadamate (kes on osaliselt muudetud suurteks meresadamateks), merevaldkonna kaubanduskodade, sadamarajatisi haldavate kaubandus- ja tööstuskodade, kohalike omavalitsuste, kes on meresadamate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid, ning ettevõtjate, kes võivad nende asemel neid seadmeid käitada, maksust vabastamine on riigiabi ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon järeldab seega, et autonoomsete sadamate (kes on osaliselt muudetud suurteks meresadamateks), merevaldkonna kaubanduskodade, sadamarajatisi haldavate kaubandus- ja tööstuskodade, kohalike omavalitsuste, kes on meresadamate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid, ning ettevõtjate, kes võivad nende asemel neid seadmeid käitada, maksust vabastamine on riigiabi ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.2.   Meetme kokkusobivus siseturuga

Meetme kokkusobivus siseturuga

| (95) | Asjaomase liikmesriigi ülesanne on näidata, et riigiabi meetmeid võib pidada kokkusobivaks siseturuga. Kui Prantsuse ametiasutused nimetasid meetme kokkusobivuse aluseks üksnes ühelt poolt teatud sadamate täidetavate ülesannete hüvitamist, millele viitab ELTLi artikli 106 lõige 2, ning teiselt poolt ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti a, siis teatud huvitatud isikud nimetasid ka ELTLi artiklit 93 (transpordi koordineerimine) ja artikli 107 lõike 3 punkti b (üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid). |
| --- | --- |

(95)

Asjaomase liikmesriigi ülesanne on näidata, et riigiabi meetmeid võib pidada kokkusobivaks siseturuga. Kui Prantsuse ametiasutused nimetasid meetme kokkusobivuse aluseks üksnes ühelt poolt teatud sadamate täidetavate ülesannete hüvitamist, millele viitab ELTLi artikli 106 lõige 2, ning teiselt poolt ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti a, siis teatud huvitatud isikud nimetasid ka ELTLi artiklit 93 (transpordi koordineerimine) ja artikli 107 lõike 3 punkti b (üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid).

| (96) | Esiteks näeb ELTLi artikli 106 lõige 2 ette, et avaliku teenindamise kohustustega seotud kulude hüvitamise võib lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui see täidab teatud tingimusi (69). Sellega seoses on Prantsuse ametiasutused ja teatud huvitatud isikud seisukohal, et kõnealune meede on siseturuga kokkusobiv, kuna see võimaldab hüvitada teatud sadamate rahastatud ülesandeid, mis kuuluvad avaliku võimu teostamise juurde. Komisjon märgib siiski, et asjaomane meede, mis seob abi suuruse saadud kasumiga, ei ole seotud ega piiratud avaliku teenindamise kohustuste täitmise kuludega (70). See ei tulene ka meetmest kasu saajatele nende ülesannete täitmiseks selgelt antud volitusest (71). Seega ei saa meedet käsitada avaliku teenuse eest makstava hüvitisena, mis on siseturuga kokkusobiv, ning see ei ole kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(96)

Esiteks näeb ELTLi artikli 106 lõige 2 ette, et avaliku teenindamise kohustustega seotud kulude hüvitamise võib lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui see täidab teatud tingimusi (69). Sellega seoses on Prantsuse ametiasutused ja teatud huvitatud isikud seisukohal, et kõnealune meede on siseturuga kokkusobiv, kuna see võimaldab hüvitada teatud sadamate rahastatud ülesandeid, mis kuuluvad avaliku võimu teostamise juurde. Komisjon märgib siiski, et asjaomane meede, mis seob abi suuruse saadud kasumiga, ei ole seotud ega piiratud avaliku teenindamise kohustuste täitmise kuludega (70). See ei tulene ka meetmest kasu saajatele nende ülesannete täitmiseks selgelt antud volitusest (71). Seega ei saa meedet käsitada avaliku teenuse eest makstava hüvitisena, mis on siseturuga kokkusobiv, ning see ei ole kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel.

69

70

71

| (97) | Teiseks on ELTLi artiklis 93 öeldud, et toetusi, mis vastavad transpordi koordineerimise vajadusele või kujutavad endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmist, võib pidada kokkusobivaks siseturuga. Kuigi, nagu rõhutavad Prantsuse siseveesadamate valdajate esindajad, on siseveesadamatel oluline roll mitmeliigilise transpordi arendamises, ei kuulu kõik sadamatesse tehtavad investeeringud ELTLi artikli 93 kohaldamisalasse, mis on piiratud transpordi koordineerimise vajadusele vastavate toetustega. Lisaks ei kujuta äriühingu tulumaksust vabastamine endast investeeringuteks ettenähtud abi, vaid tegevusabi, mis ei ole suunatud investeeringutele. Meetme puhul antakse eelis ettevõtjatele, kes teenivad suuremat kasumit ja kellel on seega suurem võime kasumit koguda ja finantseeringuid rahastada. Meede ei ole samuti suunatud avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmisele, nagu on eespool märgitud. Lisaks ei ole täielikust maksuvabastusest saadud eelis piiratud transpordi koordineerimiseks ega avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmiseks vajaliku summaga ning seega ei taga see proportsionaalsuse põhimõtte järgimist. Sellel ei ole samuti selgelt kindlaksmääratud stimuleerivat mõju, eelkõige kuna maksuvabastus toob rohkem kasu kõige tulusamatele sadamatele, kellel on kõige rohkem vahendeid ning kellel on stiimuleid kõige vähem vaja. Sellepärast ei ole ELTLi artikkel 93 kohaldatav. |
| --- | --- |

(97)

Teiseks on ELTLi artiklis 93 öeldud, et toetusi, mis vastavad transpordi koordineerimise vajadusele või kujutavad endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmist, võib pidada kokkusobivaks siseturuga. Kuigi, nagu rõhutavad Prantsuse siseveesadamate valdajate esindajad, on siseveesadamatel oluline roll mitmeliigilise transpordi arendamises, ei kuulu kõik sadamatesse tehtavad investeeringud ELTLi artikli 93 kohaldamisalasse, mis on piiratud transpordi koordineerimise vajadusele vastavate toetustega. Lisaks ei kujuta äriühingu tulumaksust vabastamine endast investeeringuteks ettenähtud abi, vaid tegevusabi, mis ei ole suunatud investeeringutele. Meetme puhul antakse eelis ettevõtjatele, kes teenivad suuremat kasumit ja kellel on seega suurem võime kasumit koguda ja finantseeringuid rahastada. Meede ei ole samuti suunatud avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmisele, nagu on eespool märgitud. Lisaks ei ole täielikust maksuvabastusest saadud eelis piiratud transpordi koordineerimiseks ega avalike teenuste hulka kuuluvate teatud kohustuste täitmise kulude katmiseks vajaliku summaga ning seega ei taga see proportsionaalsuse põhimõtte järgimist. Sellel ei ole samuti selgelt kindlaksmääratud stimuleerivat mõju, eelkõige kuna maksuvabastus toob rohkem kasu kõige tulusamatele sadamatele, kellel on kõige rohkem vahendeid ning kellel on stiimuleid kõige vähem vaja. Sellepärast ei ole ELTLi artikkel 93 kohaldatav.

| (98) | Kolmandaks, ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks lugeda ka üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ettenähtud abi. Sellega seoses on Prantsuse siseveesadamate valdajate esindajad üldiselt seisukohal, et äriühingu tulumaksust vabastamine kuulub nimetatud artikli kohaldamisalasse. Samadel põhjustel, mida kirjeldati eespool, ei saa selle arutluskäiguga siiski nõustuda. Asjaomane meede ei ole suunatud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimisele ja see ei ole proportsionaalne sellise projekti kuludega. Tegemist on eelisega, mis on sadamatele kasulik lihtsalt tänu sellele, et nad saavad kasumit; asjaolu, et nad aitavad kaasa üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimisele, ei oma sealjuures tähtsust. |
| --- | --- |

(98)

Kolmandaks, ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks lugeda ka üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ettenähtud abi. Sellega seoses on Prantsuse siseveesadamate valdajate esindajad üldiselt seisukohal, et äriühingu tulumaksust vabastamine kuulub nimetatud artikli kohaldamisalasse. Samadel põhjustel, mida kirjeldati eespool, ei saa selle arutluskäiguga siiski nõustuda. Asjaomane meede ei ole suunatud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimisele ja see ei ole proportsionaalne sellise projekti kuludega. Tegemist on eelisega, mis on sadamatele kasulik lihtsalt tänu sellele, et nad saavad kasumit; asjaolu, et nad aitavad kaasa üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimisele, ei oma sealjuures tähtsust.

| (99) | Neljandaks, kooskõlas ELTLi artikli 107 lõike 3 punktiga a võib siseturuga kokkusobivaks pidada „abi majandusarengu edendamiseks [...] [ELTLi] artiklis 349 osutatud piirkondades, arvestades nende struktuurilist, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda“. Sellele sättele viitasid Prantsuse ametiasutused ja mitu ülemerepiirkondade huvitatud isikut seoses seal asuvate sadamatega. Asjaomane meede ei ole siiski suunatud kõnealustele piirkondadele. |
| --- | --- |

(99)

Neljandaks, kooskõlas ELTLi artikli 107 lõike 3 punktiga a võib siseturuga kokkusobivaks pidada „abi majandusarengu edendamiseks [...] [ELTLi] artiklis 349 osutatud piirkondades, arvestades nende struktuurilist, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda“. Sellele sättele viitasid Prantsuse ametiasutused ja mitu ülemerepiirkondade huvitatud isikut seoses seal asuvate sadamatega. Asjaomane meede ei ole siiski suunatud kõnealustele piirkondadele.

| (100) | Kui meetme puhul ka antaks eelis üksnes ELTLi artiklis 349 osutatud piirkondades asuvatele sadamatele, ei ole selle eesmärk nende piirkondade majanduslik areng ega nende struktuurselt ebasoodsa olukorra hüvitamine, kuna see piirdub valdkondliku eelise andmisega transpordisektori ühte konkreetset liiki ettevõtjatele, hoolimata nende tegevusest. Prantsusmaa ei ole tõendanud, et meede mõjutaks imporditud kaupade hinda, ja sellega seoses võib märkida, et teatud ülemerepiirkondade sadamad saavad kasumit, maksavad dividende riigile (72) ja neil on a priori piisavad varud, et langetada sadamamakse, kui neid peetakse asjaomaste piirkondade majandusarengule takistuseks. Samuti võib äriühingu tulumaksust vabastamine mõjutada erinevaid rahavooge (eelkõige dividende), mitte tingimata imporditud kaupade hindu. Prantsusmaa ei kinnita sellega seoses, et sadamad oleksid oluliselt ebasoodsamas olukorras võrreldes teiste artiklis 349 osutatud piirkondades asuvate ettevõtjatega. Meetme olemus ja toimimine (eelis, mis antakse vaid teatud ettevõtjatele, võtmata arvesse nende tegevust, mis on proportsionaalne saadud kasumiga ja mitte vajadustega ning ei ole piiratud kindlaksmääratud eesmärgiga, mille saavutamine tähendaks finantsstiimulit) eristavad seda selgelt huvitatud isikute nimetatud komisjoni heakskiidetud tegevusabi andmiseks ettenähtud maksumeetmetest. Maksundusalased abimeetmed investeeringutele või käibemaksu nullmäär on tegelikult üldmeetmed, mille kohaldamisala hõlmab ilma kedagi diskrimineerimata ELTLi artiklis 349 osutatud piirkondades asuvaid ettevõtjaid. |
| --- | --- |

(100)

Kui meetme puhul ka antaks eelis üksnes ELTLi artiklis 349 osutatud piirkondades asuvatele sadamatele, ei ole selle eesmärk nende piirkondade majanduslik areng ega nende struktuurselt ebasoodsa olukorra hüvitamine, kuna see piirdub valdkondliku eelise andmisega transpordisektori ühte konkreetset liiki ettevõtjatele, hoolimata nende tegevusest. Prantsusmaa ei ole tõendanud, et meede mõjutaks imporditud kaupade hinda, ja sellega seoses võib märkida, et teatud ülemerepiirkondade sadamad saavad kasumit, maksavad dividende riigile (72) ja neil on a priori piisavad varud, et langetada sadamamakse, kui neid peetakse asjaomaste piirkondade majandusarengule takistuseks. Samuti võib äriühingu tulumaksust vabastamine mõjutada erinevaid rahavooge (eelkõige dividende), mitte tingimata imporditud kaupade hindu. Prantsusmaa ei kinnita sellega seoses, et sadamad oleksid oluliselt ebasoodsamas olukorras võrreldes teiste artiklis 349 osutatud piirkondades asuvate ettevõtjatega. Meetme olemus ja toimimine (eelis, mis antakse vaid teatud ettevõtjatele, võtmata arvesse nende tegevust, mis on proportsionaalne saadud kasumiga ja mitte vajadustega ning ei ole piiratud kindlaksmääratud eesmärgiga, mille saavutamine tähendaks finantsstiimulit) eristavad seda selgelt huvitatud isikute nimetatud komisjoni heakskiidetud tegevusabi andmiseks ettenähtud maksumeetmetest. Maksundusalased abimeetmed investeeringutele või käibemaksu nullmäär on tegelikult üldmeetmed, mille kohaldamisala hõlmab ilma kedagi diskrimineerimata ELTLi artiklis 349 osutatud piirkondades asuvaid ettevõtjaid.

72

a priori

| (101) | Lisaks ei ole vastupidiselt Guadeloupe'i suure meresadama väidetele asjaomase meetme puhul kohaldatav läbivaadatud üldine grupierandi määrus, (73) mis hõlmab teatud määral ülemerepiirkondade transpordile ettenähtud tegevusabi. Määruse artikli 15 lõiget 4 kohaldatakse üksnes meetmetele, mille summa on piiratud teatud näitajatega (kogulisandväärtus, tööjõukulud, käive), mis ei ole asjakohane äriühingu tulumaksust vabastamise korral. |
| --- | --- |

(101)

Lisaks ei ole vastupidiselt Guadeloupe'i suure meresadama väidetele asjaomase meetme puhul kohaldatav läbivaadatud üldine grupierandi määrus, (73) mis hõlmab teatud määral ülemerepiirkondade transpordile ettenähtud tegevusabi. Määruse artikli 15 lõiget 4 kohaldatakse üksnes meetmetele, mille summa on piiratud teatud näitajatega (kogulisandväärtus, tööjõukulud, käive), mis ei ole asjakohane äriühingu tulumaksust vabastamise korral.

73

| (102) | Järelikult ei saa käsitletavat meedet pidada siseturuga kokkusobivaks ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti a alusel. |
| --- | --- |

(102)

Järelikult ei saa käsitletavat meedet pidada siseturuga kokkusobivaks ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti a alusel.

| (103) | Viiendaks, ehkki ELTLi artikli 107 lõike 3 punktile c ei osutanud ei Prantsusmaa ega huvitatud isikud, analüüsib komisjon, kas kõnealune meede võiks soodustada „teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade [arengut]“, mõjutamata ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Eespool juba nimetatud põhjustel (proportsionaalsuse puudumine, motiveeriva mõju puudumine ja seose puudumine kindlaksmääratud üldist huvi pakkuva eesmärgiga), leiab komisjon siiski, et ELTLi artikli 107 lõike 3 punkt c ei ole kohaldatav. |
| --- | --- |

(103)

Viiendaks, ehkki ELTLi artikli 107 lõike 3 punktile c ei osutanud ei Prantsusmaa ega huvitatud isikud, analüüsib komisjon, kas kõnealune meede võiks soodustada „teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade [arengut]“, mõjutamata ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Eespool juba nimetatud põhjustel (proportsionaalsuse puudumine, motiveeriva mõju puudumine ja seose puudumine kindlaksmääratud üldist huvi pakkuva eesmärgiga), leiab komisjon siiski, et ELTLi artikli 107 lõike 3 punkt c ei ole kohaldatav.

| (104) | Viimaks, kui teatud huvitatud isikud on seisukohal, et meetme lõpetamine mõjutaks sadamate investeerimisvõimet, siis komisjon rõhutab, et asjaomane meede ei ole suunatud investeeringutele (74). |
| --- | --- |

(104)

Viimaks, kui teatud huvitatud isikud on seisukohal, et meetme lõpetamine mõjutaks sadamate investeerimisvõimet, siis komisjon rõhutab, et asjaomane meede ei ole suunatud investeeringutele (74).

74

5.3.   Olemasolev abi või uus abi

Olemasolev abi või uus abi

| (105) | Menetlusmääruse artikli 1 punkti b alapunkti i kohaselt on abikavad, mis kehtisid enne ELi toimimise lepingu jõustumist, olemasolevad abikavad. |
| --- | --- |

(105)

Menetlusmääruse artikli 1 punkti b alapunkti i kohaselt on abikavad, mis kehtisid enne ELi toimimise lepingu jõustumist, olemasolevad abikavad.

| (106) | Võttes arvesse, et kõnealune maksuvabastus jõustus 1942. aastal ja seda ei ole hiljem sisuliselt muudetud, on komisjon seisukohal, et asjaomase meetme näol on tegemist olemasoleva abikavaga. |
| --- | --- |

(106)

Võttes arvesse, et kõnealune maksuvabastus jõustus 1942. aastal ja seda ei ole hiljem sisuliselt muudetud, on komisjon seisukohal, et asjaomase meetme näol on tegemist olemasoleva abikavaga.

6.   MENETLUSE PEATAMISE TAOTLUSED

MENETLUSE PEATAMISE TAOTLUSED

| (107) | Vastavalt ELTLi artiklite 107 ja 108 kohaselt komisjonile pandud kohustusele peab ta nõutava hoolikusega tegema lõpu siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud riigiabile ja taastama ausa konkurentsi tingimused. |
| --- | --- |

(107)

Vastavalt ELTLi artiklite 107 ja 108 kohaselt komisjonile pandud kohustusele peab ta nõutava hoolikusega tegema lõpu siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud riigiabile ja taastama ausa konkurentsi tingimused.

| (108) | Kooskõlas menetlusmääruse artikli 9 lõikega 6 peab komisjon lõpliku otsuse vastu võtma niipea, kui menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlused on kõrvaldatud. Kui komisjon leiab, et teatud ettevõtjatele on antud kokkusobimatut abi, ei saa ta selles menetluse etapis põhimõtteliselt asjaomast riigiabimenetlust peatada või üleminekuaega anda. Lisaks tähendaks see lubada pikema aja vältel anda siseturuga kokkusobimatut abi, mis oleks ebaõiglane konkurentide suhtes, kes ei saa abi või kes saavad vähem abi. Komisjon märgib sellega seoses, et Madalmaade sadamad, keda maksustatakse äriühingu tulumaksuga alates 1. jaanuarist 2017, paluvad tal maksustada võimalikult kiiresti Prantsuse sadamad äriühingu tulumaksuga. |
| --- | --- |

(108)

Kooskõlas menetlusmääruse artikli 9 lõikega 6 peab komisjon lõpliku otsuse vastu võtma niipea, kui menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlused on kõrvaldatud. Kui komisjon leiab, et teatud ettevõtjatele on antud kokkusobimatut abi, ei saa ta selles menetluse etapis põhimõtteliselt asjaomast riigiabimenetlust peatada või üleminekuaega anda. Lisaks tähendaks see lubada pikema aja vältel anda siseturuga kokkusobimatut abi, mis oleks ebaõiglane konkurentide suhtes, kes ei saa abi või kes saavad vähem abi. Komisjon märgib sellega seoses, et Madalmaade sadamad, keda maksustatakse äriühingu tulumaksuga alates 1. jaanuarist 2017, paluvad tal maksustada võimalikult kiiresti Prantsuse sadamad äriühingu tulumaksuga.

| (109) | Nagu eespool märgitud, ei õigusta muu riigiabi võimalik andmine muudele liikmesriikide sadamatele menetluse peatamist, mille jooksul kokkusobimatut abi antaks edasi. Tuleb rõhutada, et „[m]itme konkurentsimoonutuse mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ei tee üksteist kahjutuks, vaid need hoopis kuhjuvad ja ühisturule kahjulikud tagajärjed suurenevad“ (75). Peale selle, kui peatada Prantsuse sadamate maksuvabastuste kaotamise menetlus, siis selle mõjul pikeneksid praegused konkurentsimoonutused Põhja-Euroopa sadamate vahel, kuna Madalmaade sadamad on kaotanud need maksusoodustused alates 1. jaanuarist 2017. |
| --- | --- |

(109)

Nagu eespool märgitud, ei õigusta muu riigiabi võimalik andmine muudele liikmesriikide sadamatele menetluse peatamist, mille jooksul kokkusobimatut abi antaks edasi. Tuleb rõhutada, et „[m]itme konkurentsimoonutuse mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ei tee üksteist kahjutuks, vaid need hoopis kuhjuvad ja ühisturule kahjulikud tagajärjed suurenevad“ (75). Peale selle, kui peatada Prantsuse sadamate maksuvabastuste kaotamise menetlus, siis selle mõjul pikeneksid praegused konkurentsimoonutused Põhja-Euroopa sadamate vahel, kuna Madalmaade sadamad on kaotanud need maksusoodustused alates 1. jaanuarist 2017.

75

| (110) | Lisaks ei ole see, et komisjoni menetlus seoses Madalmaade sadamate maksusüsteemiga (76) kestis kauem kui Prantsuse sadamatega seotud menetlus, asjakohane toetamaks praeguse riigiabijuhtumi puhul üleminekuperioodi. Komisjon käsitleb kõiki juhtumeid õiglaselt ja igat riigiabijuhtumit vastavalt selle iseärasustele. Komisjon püüab oma otsuste täitmise tähtajad määrata kindlaks nii, et võimaldada liikmesriigil otsust rakendada mõistliku aja jooksul vastavalt asjaoludele, mitte aga võimaldada asjaomastel ettevõtjatel saada veelgi kauem kasu siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud abist. |
| --- | --- |

(110)

Lisaks ei ole see, et komisjoni menetlus seoses Madalmaade sadamate maksusüsteemiga (76) kestis kauem kui Prantsuse sadamatega seotud menetlus, asjakohane toetamaks praeguse riigiabijuhtumi puhul üleminekuperioodi. Komisjon käsitleb kõiki juhtumeid õiglaselt ja igat riigiabijuhtumit vastavalt selle iseärasustele. Komisjon püüab oma otsuste täitmise tähtajad määrata kindlaks nii, et võimaldada liikmesriigil otsust rakendada mõistliku aja jooksul vastavalt asjaoludele, mitte aga võimaldada asjaomastel ettevõtjatel saada veelgi kauem kasu siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud abist.

76

| (111) | Viimaks ei ole Prantsusmaa täpsustanud, miks nõuaksid üldise grupierandi määruse läbivaatamine ja sadamateenuste määruse ettepanek menetluse peatamist. Igal juhul võeti läbivaadatud grupierandi määrus, mis ei hõlma äriühingu tulumaksust täieliku vabastamise meetmeid, vastu 17. mail 2017. Mis puudutab sadamateenuste määrust, mis võeti vastu 15. veebruaril 2017, (77) siis selle eesmärk ega tagajärg ei ole mõjutada komisjoni tegevust ELTLi artiklite 107 ja 108 alusel. |
| --- | --- |

(111)

Viimaks ei ole Prantsusmaa täpsustanud, miks nõuaksid üldise grupierandi määruse läbivaatamine ja sadamateenuste määruse ettepanek menetluse peatamist. Igal juhul võeti läbivaadatud grupierandi määrus, mis ei hõlma äriühingu tulumaksust täieliku vabastamise meetmeid, vastu 17. mail 2017. Mis puudutab sadamateenuste määrust, mis võeti vastu 15. veebruaril 2017, (77) siis selle eesmärk ega tagajärg ei ole mõjutada komisjoni tegevust ELTLi artiklite 107 ja 108 alusel.

77

| (112) | Järelikult ei ole põhjust menetlust peatada. |
| --- | --- |

(112)

Järelikult ei ole põhjust menetlust peatada.

7.   MADALMAADE SADAMATE TAOTLUSED

MADALMAADE SADAMATE TAOTLUSED

| (113) | Mis puudutab Madalmaade sadamate taotlust lükata nende maksustamine äriühingu tulumaksuga edasi, siis komisjon tuletab meelde, et käesolev menetlus ei puuduta Madalmaade sadamaid, vaid [Prantsusmaa] (***) sadamaid. Oma lõppotsuses riigiabi SA.25338 kohta seoses Madalmaade sadamatega (78) ei nõustunud komisjon muu hulgas edasi lükkama Madalmaade sadamate maksustamist äriühingu tulumaksuga põhimõtteliselt samadel põhjustel, nagu on esitatud käesolevas otsuses. Madalmaade sadamate maksustamine äriühingu tulumaksuga tuleneb Madalmaade siseriiklikust õigusest ja komisjonil ei ole igal juhul ELTLi artikli 107 raames võimalik kohustada liikmesriiki muutma oma õigusakte, et anda teatud ettevõtjatele riigiabi. |
| --- | --- |

(113)

Mis puudutab Madalmaade sadamate taotlust lükata nende maksustamine äriühingu tulumaksuga edasi, siis komisjon tuletab meelde, et käesolev menetlus ei puuduta Madalmaade sadamaid, vaid [Prantsusmaa] (***) sadamaid. Oma lõppotsuses riigiabi SA.25338 kohta seoses Madalmaade sadamatega (78) ei nõustunud komisjon muu hulgas edasi lükkama Madalmaade sadamate maksustamist äriühingu tulumaksuga põhimõtteliselt samadel põhjustel, nagu on esitatud käesolevas otsuses. Madalmaade sadamate maksustamine äriühingu tulumaksuga tuleneb Madalmaade siseriiklikust õigusest ja komisjonil ei ole igal juhul ELTLi artikli 107 raames võimalik kohustada liikmesriiki muutma oma õigusakte, et anda teatud ettevõtjatele riigiabi.

78

8.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (114) | 11. augusti 1942. aasta ja 27. aprilli 1943. aasta ministri otsustes nimetatud ettevõtjate (autonoomsed sadamad, mis on osaliselt muudetud suurteks meresadamateks, merevaldkonna kaubanduskojad, sadamarajatisi haldavad kaubandus- ja tööstuskojad, kohalikud omavalitsused, kes on meresadamate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid, ning ettevõtjad, kes võivad nende asemel neid seadmeid käitada) vabastamine äriühingu tulumaksust on riigiabi kava, mis on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(114)

11. augusti 1942. aasta ja 27. aprilli 1943. aasta ministri otsustes nimetatud ettevõtjate (autonoomsed sadamad, mis on osaliselt muudetud suurteks meresadamateks, merevaldkonna kaubanduskojad, sadamarajatisi haldavad kaubandus- ja tööstuskojad, kohalikud omavalitsused, kes on meresadamate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid, ning ettevõtjad, kes võivad nende asemel neid seadmeid käitada) vabastamine äriühingu tulumaksust on riigiabi kava, mis on siseturuga kokkusobimatu.

| (115) | Seetõttu peaksid Prantsuse ametiasutused tühistama asjaomase äriühingu tulumaksust vabastamise ja maksustama vastavad ettevõtjad äriühingu tulumaksuga. See meede tuleks vastu võtta enne käimasoleva kalendriaasta lõppu käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevaga ja seda tuleks kohaldada hiljemalt alates meetme vastuvõtmisele järgneva eelarveaasta algusest toimuvale majandustegevusele, |
| --- | --- |

(115)

Seetõttu peaksid Prantsuse ametiasutused tühistama asjaomase äriühingu tulumaksust vabastamise ja maksustama vastavad ettevõtjad äriühingu tulumaksuga. See meede tuleks vastu võtta enne käimasoleva kalendriaasta lõppu käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevaga ja seda tuleks kohaldada hiljemalt alates meetme vastuvõtmisele järgneva eelarveaasta algusest toimuvale majandustegevusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Autonoomsete sadamate (kes on osaliselt muudetud suurteks meresadamateks), merevaldkonna kaubanduskodade, sadamarajatisi haldavate kaubandus- ja tööstuskodade, kohalike omavalitsuste, kes on meresadamate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid, ning ettevõtjate, kes võivad nende asemel neid seadmeid käitada, äriühingu tulumaksust vabastamine on siseturuga kokkusobimatu riigiabi kava.

Artikkel 2

1.   Prantsusmaa peab tühistama artiklis 1 osutatud äriühingu tulumaksust vabastamise ja maksustama äriühingu tulumaksuga sellest vabastatud asjaomased ettevõtjad.

2.   Meede, millega Prantsusmaa täidab oma lõikest 1 tulenevaid kohustusi, tuleb vastu võtta enne käesolevast otsusest teavitamise kuupäeval käimasoleva kalendriaasta lõppu. Asjaomast meedet tuleb kohaldada hiljemalt selle vastuvõtmisele järgneva eelarveaasta algusest toimuva majandustegevusega saadavale tulule.

Artikkel 3

Prantsusmaa teatab komisjonile kahe kuu pikkuse tähtaja jooksul, arvates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast, selle otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 27. juuli 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 302, 19.8.2016, lk 23.

1

(2)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

2

(3)  
  ELT C 302, 19.8.2016, lk 23.

3

(4)  Vt komisjoni 29. juuni 2011. aasta otsus riigiabi SA.27106 (C 13/09 – ex N 614/08) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda sadamasektori soodustamiseks (ELT L 221, 27.8.2011, lk 8).

4

(5)  Kaubanduskojad, mille asukoht on merelinnas, ja muud kaubanduskojad, kus ka ei oleks nende geograafiline asukoht, on meresadamas asuvate riigile kuuluvate seadmete kontsessionäärid.

5

(6)  Vt Prantsuse fiskaaldokument BOI-IS-CHAMP-30-60, punkt 230 jj.

6

(***)  Kirjavea parandus.

***

(7)  Komisjoni 20. oktoobri 2004. aasta otsus riigiabi nr N 520/2003 kohta – Belgia – rahaline toetus infrastruktuuritöödeks Flaami sadamates, punkt 35 (ELT C 176, 16.7.2005, lk 11).

7

(8)  
  ELT C 262, 19.7.2016, lk 1.

8

(9)  Ametlik väljaanne, 21. aprill 2012, lk 7198.

9

(10)  Komisjoni 11. aprilli 2016. aasta otsus riigiabi SA.43975 (2016/NN) kohta – Portugal – abi Funchali sadamasse investeerimiseks (ELT C 183, 11.5.2016, lk 1).

10

(11)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

11

(12)  COM(2013) 296 final – 2013/0157 (COD), ELT C 327, 12.11.2013, lk 111. See õigusakt võeti vahepeal vastu: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2017. aasta määrus (EL) 2017/352, millega luuakse sadamateenuse osutamise raamistik ja sadamate finantsläbipaistvuse ühised normid (ELT L 57, 3.3.2017, lk 1).

12

(13)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. september 2000, Pavlov ja teised, liidetud kohtuasjad C-180/98–C-184/98, EU:C:2000:428, punkt 74.

13

(14)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. juuni 1987, komisjon vs. Itaalia, C-118/85, EU:C:1987:283, punkt 7; ning kohtuotsus, Euroopa Kohus, 18. juuni 1998, komisjon vs. Itaalia, C-35/96, EU:C:1998:303, punkt 36.

14

vs

vs

(15)  Kohtuotsus, Üldkohus, 12. detsember 2000, Aeroports de Paris vs. komisjon, T-128/98, EU:[T] (***):2000:290, punkt 125, mida kinnitati apellatsiooniastmes Euroopa Kohtu 24. oktoobri 2002. aasta otsusega kohtuasjas Aeroports de Paris vs. komisjon, C-82/01 P, EU:C:2002:617. Vt ka kohtuotsus, Üldkohus, 17. detsember 2008, Ryanair vs. komisjon, T-196/04, EU:T:2008:585, punkt 88. Kohtuotsus, Üldkohus, 24. märts 2011, Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt jt vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-443/08 ja T-455/08, EU:T:2011:117, eelkõige punktid 93 ja 94, mida kinnitati apellatsiooniastmes Euroopa Kohtu 19. detsembri 2012. aasta otsusega kohtuasjas Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH vs. komisjon, C-288/11 P, EU:C:2012:821, eelkõige punktid 40–43 ja 47.

15

vs

vs

vs

vs

vs

(16)  Vt näiteks komisjoni 15. detsembri 2009. aasta otsus riigiabi N 385/2009 kohta – Ventspilsi sadama infrastruktuuri riiklik rahastamine (ELT C 62, 13.3.2010, lk 7); komisjoni 15. juuni 2011. aasta otsus riigiabi N 44/2010 kohta – Läti Vabariik – Krievu saare taristu riiklik rahastamine (ELT C 215, 21.7.2011, lk 21); komisjoni 22. veebruari 2012. aasta otsus riigiabi SA.30742 (N/2010) kohta – Leedu – taristu ehitamine reisi- ja kaubalaevade terminalis Klaipedas (ELT C 121, 26.4.2012, lk 1); komisjoni 2. juuli 2013. aasta otsus riigiabi SA.35418 (2012/N) kohta – Kreeka – Pireuse sadama laiendamine (ELT C 256, 5.9.2013, lk 2); komisjoni 18. septembri 2013. aasta otsus riigiabi SA.36953 (2013/N) kohta – Hispaania – Bahía de Cádizi sadamaasutus (ELT C 335, 16.11.2013, lk 1).

16

(17)  Vt näiteks komisjoni 18. septembri 2013. aasta otsus riigiabi SA.36953 (2013/N) kohta – Hispaania – Bahía de Cádizi sadamaasutus (ELT C 335, 16.11.2013, lk 1).

17

(18)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. detsember 1991, Merci Convenzionali Porto di Genova, C-179/90, EU:C:1991:464, punktid 3 ja 27; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. juuli 1997, GT-Link A/S vs. De Danske Statsbaner, C-242/95, EU:C:1997:376, punkt 52: „
  Sellest siiski ei järeldu, et igasuguse kaubasadama käitamine kujutab endast üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamist või eelkõige et kõik sellises sadamas pakutavad teenused kujutavad endast sellist ülesannet
  “.

18

vs

Sellest siiski ei järeldu, et igasuguse kaubasadama käitamine kujutab endast üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamist või eelkõige et kõik sellises sadamas pakutavad teenused kujutavad endast sellist ülesannet

(19)  Vt näiteks komisjoni 18. detsembri 2013. aasta otsus riigiabi SA.37402 kohta – Budapesti vabasadam (ELT C 141, 9.5.2014, lk 1); komisjoni 17. oktoobri 2012. aasta otsus riigiabi SA.34501 kohta – Königs Wusterhauseni/Wildau siseveesadam (ELT C 176, 21.6.2013, lk 1); komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta otsus riigiabi SA.38478 kohta – Györ-Gönyü sadam (ELT C 418, 21.11.2014, lk 1).

19

(20)  Komisjoni 16. oktoobri 2002. aasta otsus riigiabi N 438/02 kohta – Belgia – riigiabi sadamavaldajatele (EÜT C 284, 21.11.2002, lk 2).

20

(21)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 18. märts 1997, Calì & Figli, C-343/95, EU:C:1997:160, punkt 22.

21

(22)  Selline tegevus on seotud sadama käitamiseks vajalike kinnisasjade ja teenustega ning on seetõttu äriühingu tulumaksust vabastatud.

22

(23)  Prantsuse transpordiseadustiku artiklis L. 5321-1 on sätestatud, et „sadamamaksu võivad nõuda riigile, kohalikele omavalitsustele või nende ühendustele kuuluvad meresadamad kaubandustegevuse või laevade peatumise eest nendes sadamates“ ning see maks „võib koosneda mitmest elemendist“ või „tasust“ (nimetatud seadustiku artikkel L. 5321-3). Seadustiku artikli L. 4323-1 kohaselt kehtivad need sätted ka jõesadamatele. Prantsuse konstitutsioonikohus hindas 6. oktoobri 1976. aasta otsuses nr 76–92, et asjaomased sätted „kehtestavad laevade peatumise eest nendes sadamates ja seal teostatud tegevuse eest maksud, mille summa on täielikult ette nähtud sadama kulude rahastamiseks [...], mis vastab avaliku taristu ja selleks puhuks osutatavate teenuste kasutamisele [ning et nende maksude] iseloom on osutatud teenuse eest tasumine“.

23

(24)  Transpordiseadustiku artikli L. 5312-2 kohaselt on suurte meresadamate ülesanne „oma omandis oleva või talle eraldatud maa-ala haldamine ja väärtuse suurendamine“. Vt ka artikkel L. 5313-2 autonoomsete sadamate kohta ja artikkel L. 4322-1 Pariisi autonoomse sadama kohta.

24

(25)  Vt kontrollikoda, suurte meresadamate reformi ülevaade, 2017. aasta avalik aruanne – veebruar 2017, Prantsuse dokumendid: „Käitlustegevuse säilitamine teatud sadamates“.

25

(26)  
  „Riike, regionaalsete ja kohalike omavalitsuste ametiasutusi ning teisi avalik-õiguslikke organisatsioone ei käsitata maksukohustuslasena tegevuse või tehingutega seoses, mida nad teevad ametivõimudena, isegi kui nad koguvad seoses nimetatud tegevuse või tehingutega makse, lõive, liikmemakse või tasusid“. See säte kajastub praegu peamiselt nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1) artiklis 13.

26

(27)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. september 2000, komisjon vs. Prantsuse Vabariik, C-276/97, EU:C:2000:424, punkt 40.

27

vs.

(28)  Lisaks olulise konkurentsi moonutamise puudumisega seotud tingimusele märgitakse artikli 4 lõikes 5, et „[i]gal juhul käsitatakse avalik-õiguslikke organisatsioone maksukohustuslasena seoses I lisas nimetatud tegevusaladega, välja arvatud juhul, kui nende tegevuste maht on tühine“. Sadamateenuste osutamist on I lisas nimetatud.

28

(29)  Kohtuasjas C-276/97 luges Euroopa Kohus asjaomase tegevuse (kasutajatele tasu eest maanteetaristu kättesaadavaks tegemine) selgelt majandustegevuseks (punkt 32), enne kui hindas, kas tuleb kohaldada artikli 4 lõike 5 kohast maksuvabastust (punkt 37).

29

(30)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. jaanuar 2006, Cassa di Risparmio di Firenze SpA ja teised, C-222/04, EU:C:2006:8, punktid 122 ja 123.

30

(31)  Pariisi autonoomne sadam maksis sel viisil 2014. aasta eelarveaasta eest 8 miljonit eurot ja 2016. aasta eelarveaasta eest 11 miljonit eurot. Dunkerque'i suur meresadam maksis omalt poolt 2014. aasta eelarveaasta eest 5 miljonit eurot ja 2016. aasta eelarveaasta eest 4 miljonit eurot. Vt 18. veebruari 2016. aasta ja 23. veebruari 2017. aasta määrused, millega määratakse kindlaks Pariisi autonoomse sadama ja suurte meresadamate riigile makstavate dividendide summa, JORF nr 0048, 26. veebruar 2016 ja JORF nr 53, 3. märts 2017. Makstud dividendid moodustavad eri aastatel üsna erineva osakaalu netotulemusest (14–33 % Le Havre'i suure meresadama puhul aastatel 2008–2013, 22–35 % Marseille' suure meresadama puhul aastatel 2009–2014).

31

(32)  Vt komisjoni 22. veebruari 2012. aasta otsus riigiabi SA.30742 (N/2010) kohta – Leedu – Klaipėda sadam, punkt 9 (ELT C 121, 26.4.2012, lk 1).

32

(33)  Vt eelkõige artiklid R. 5321-2 ja R. 5321-11.

33

(34)  Vt sadamataritute hindamistabeli (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/grid_ports_en.pdf) punktid 5 ja 7 ning komisjoni 30. aprilli 2015. aasta otsus riigiabi SA.39608 kohta – Wismari sadama laiendamine, põhjendus 31 (ELT C 203, 19.6.2015, lk 3).

34

(35)  Komisjoni 27. märtsi 2014. aasta otsus riigiabi SA.36346 (2013/N) kohta – maakasutuse kava tööstuslikul ja ärilisel otstarbel (ELT C 141, 9.5.2014, lk 1).

35

(36)  Vt komisjoni otsus riigiabi SA.36953 (2013/N) kohta – Bahía de Cádizi sadam, punkt 29 (ELT C 335, 16.11.2013, lk 1); komisjoni otsus riigiabi SA.30742 (N/2010) kohta – Klaipėda, punktid 8 ja 9 (ELT C 121, 26.4.2012, lk 1); komisjoni otsus riigiabi N 44/2010 kohta – Krievu saare sadam, punkt 67 (ELT C 215, 21.7.2011, lk 21); komisjoni otsus riigiabi C 39/2009 (ex N 385/2009) kohta – Ventspilsi sadam, punktid 30, 57 ja 58 (ELT C 62, 13.3.2010, lk 7).

36

(37)  Vt rahanduse peainspektsiooni aruanne (nr 2007-M-031-01) ja teedeameti peanõukogu aruanne (nr 005126-01) autonoomsete sadamate moderniseerimise kohta, juuli 2008, lk 53 („Praegused seadmete kasutamise tasud on seotud kasumit taotleva maksustatava tegevusega, kuid need on sadamate vahenditena vastavalt kavandatud reformile määratud keskpika perioodi jooksul kaduma. Neis tingimustes kujutavad asjaomased tasud endast maksustatava tegevuse peamist ja pidevat allikat keskpikas perspektiivis.“) (http://www.ladocumentationfrancaise.fr/var/storage/rapports-publics/084000035.pdf).

37

(38)  Vt BOI-TVA-BASE-10-20-40-10 §-id 230–270 (http://bofip.impots.gouv.fr/bofip/1474-PGP.html). Vt ka vastus Jean Arthuis' kirjalikule küsimusele nr 17487, mis avaldati senati 10. märtsi 2011. aasta ametlikus väljaandes, lk 573; http://www.senat.fr/questions/base/2011/qSEQ110317487.html.

38

(39)  Vt sadamataristute hindamistabeli (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/grid_ports_en.pdf) punktid 5 ja 7.

39

(40)  Vt komisjoni 11. märtsi 2014. aasta otsus riigiabi SA.35720 (2014/NN) kohta – Ühendkuningriik – Liverpooli linnanõukogu kruiisiterminal, põhjendused 64–69 (ELT C 120, 23.4.2014, lk 4).

40

(41)  Osakaaluna käibest moodustavad sadamamaks ja tasudest saadavad tulud Bordeaux suure meresadama puhul näiteks 42 % ja 34 % (ning kumulatiivselt 55 % tegevuskuludest) (2013. aastal, vt kontrollikoja 8. märtsil 2016 avaldatud eriaruanne, lk 60 ja 64) ning Le Havre'i suure meresadama puhul 62 % ja 18 % (ning kumulatiivselt 76 % tegevuskuludest) (2013. aastal, vt kontrollikoja 30. märtsil 2016 avaldatud eriaruanne, lk 112 ja 113).

41

(42)  Vt 19. juuli 2016. aasta teatise punkt 207.

42

(43)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. mai 2000, Prantsusmaa vs. Ladbroke Racing Ltd ja komisjon, C-83/98 [P] (***), EU:C:2000:248, punktid 48–51.

43

vs

(44)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. november 2001, Adria-Wien Pipeline, C-143/99, EU:C:2001:598, punkt 38.

44

(45)  Ja nende õigusjärglasi (eelkõige suuri meresadamaid) peab maksuamet äriühingu tulumaksust vabastatuks samadel alustel.

45

(46)  Vt 19. juuli 2016. aasta teatise punkt 206 ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. juuli 2003, Altmark Trans, C-280/00, EU:C:2003:415, punktid 87–95.

46

(47)  Ajalooliselt oli 1942. aastal kehtestatud maksuvabastuse eesmärk kiirendada sõjategevuse tõttu hävitatud sadamate taastamist ja mitte avaliku teenindamise kohustustega seotud kulude teatav hüvitamine.

47

(48)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. detsember 2005, Itaalia vs. komisjon C-66/02, EU:C:2005:768, punkt 94.

48

vs

(49)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, Paint Graphos ja teised, liidetud kohtuasjad C-78/08–C-80/08, EU:C:2011:550, punkt 49; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2006, Portugal vs. komisjon, C-88/03, EU:C:2006:511, punkt 56.

49

vs

(50)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, Paint Graphos ja teised, liidetud kohtuasjad C-78/08–C-80/08, EU:C:2011:550, punkt 65; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2006, Portugal vs. komisjon, C-88/03, EU:C:2006:511, punkt 81.

50

vs

(51)  Vt Bulletin officiel des finances publiques – Impôts, BOI-IS-CHAMP-30-60, II (punkt 240): „[...] järjestikuste ministri otsustega on sadamad vabastatud otsestest maksudest [...]“.

51

(52)  Riiginõukogu, 2. juuli 2014, eelarve eest vastutav minister, nr 374807, FR:CESSR:2014:374807.20140702.

52

(53)  Teatud sadamaid käitavad juriidilised isikud, keda ei ole nimetatud 1942. ja 1943. aasta otsustes, nagu näiteks Sète'i kauba- ja kalasadam (mida käitab piirkondlik avalik-õiguslik asutus – vt Marseille kõrgema halduskohtu 19. jaanuari 2016. aasta otsus nr 13MA03445), Lorienti sadam (mida käitab segaomandis olev äriühing, vt parlamendis esitatud küsimus nr 23815, mis on avaldatud 9. aprilli 2013. aasta Prantsusmaa ametlikus väljaandes, lk 3694) või Saint-Cyprieni jahisadam (mida käitab Saint-Cyprieni sadama avalik asutus, mis on kohaliku omavalitsuse hallatav juriidilise isiku staatusega ettevõte – vt Marseille kõrgema halduskohtu 27. novembri 2012. aasta otsus nr 12MA01312).

53

(54)  Vastus parlamendis esitatud küsimusele nr 18664, avaldatud 3. märtsi 2009. aasta Prantsusmaa ametlikus väljaandes, lk 2040.

54

(55)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, Paint Graphos ja teised, liidetud kohtuasjad C-78/08–C-80/08, EU:C:2011:550, punkt 69.

55

(56)  Otsus nr 2012-238 QPC, 20. aprill 2012, Prantsusmaa ametlik väljaanne, 21. aprill 2012, lk 7198.

56

(57)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. jaanuar 2015, Eventech, C-518/13, EU:C:2015:9, punktid 65–69.

57

(58)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 30. aprill 2009, komisjon vs. Itaalia ja Wam, C-494/06, EU:C:2009:272, punktid 53 ja 54.

58

vs

(59)  Eelkõige Prantsuse sadamad, kes ei ole äriühingu tulumaksust vabastatud. Vt käesoleva otsuse allmärkus 51.

59

(60)  Vt sadamateenuste määruse ettepaneku punkt 2.1. Vt ka komisjoni teatis Euroopa sadamapoliitika kohta, KOM(2007) 616 (lõplik), II peatüki punkt 4.2.

60

(61)  Vt komisjoni teatis Euroopa sadamapoliitika kohta, KOM(2007) 616 (lõplik), II peatüki punkt 1.

61

(62)  Sadamate pakutavate transporditeenuste hind moodustab sageli olulise osa transpordi koguhinnast. Vt Euroopa meresadamad aastal 2030: eesseisvad väljakutsed, Euroopa Komisjoni 23. mai 2013. aasta teabekiri: „Sadamateenuste maksumus ja kvaliteet on Euroopa majanduselu jaoks oluline näitaja. Sadamakulud võivad moodustada olulise osa logistikaahela kogukuludest. Selliste ettevõtete jaoks, kes kasutavad kaupade lähimerevedu ja pakuvad uksest ukseni teenust, moodustavad veoste käitlemine, sadamatasud ja sadama mereteenused sageli 40–60 % logistikakuludest“.

62

(63)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. detsember 1969, komisjon vs. Prantsusmaa, liidetud kohtuasjad 6/69 ja 11/69, EU:C:1969:68, punkt 21. Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. mai 1999, Itaalia vs. komisjon, C-6/97, EU:C:1999:251, punkt 21.

63

vs

vs

(64)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. juuli 1974, Itaalia vs. komisjon, 173/73, EU:C:1974:71, punkt 36.

64

vs

(65)  Sadamad, mille veomaht on alla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1315/2013 (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL) (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1) artikli 20 lõike 2 punktis b sätestatud taseme (st 0,1 % kõigis liidu meresadamates aasta jooksul käideldud veoste kogumahust).

65

(66)  Kaubandus- ja tööstuskoda teatas, et tema maksustamine äriühingu tulumaksuga seaks ohtu tema juhitavad sadamad, võttes arvesse nende geograafilist asukohta Hispaania piiri ääres ja Hispaania sadamate lähedust.

66

(67)  Vt eelkõige komisjoni 29. aprilli 2015. aasta otsused riigiabi SA.37432 kohta – Tšehhi Vabariik – Hradec Králové avalikud haiglad (ELT C 203, 19.6.2015, lk 1), riigiabi SA.37904 kohta – Saksamaa – Durmersheimi meditsiinikeskus (ELT C 188, 26.6.2015, lk 1), riigiabi SA.33149 kohta – Saksamaa – Städtische Projektgesellschaft „Wirtschaftsbüro Gaarden – Kiel“ (ELT C 188, 5.6.2015, lk 1).

67

(68)  Ühelt poolt on vaja, et abi saanud sadama tegevusel oleks üksnes kohalik mõõde, näiteks kui sadam pakub kaupu või teenuseid riigi territooriumil asuval piiratud territooriumil ja ei meelita ligi teiste liikmesriikide kliente. Teiselt poolt on vaja, et meetmel ei oleks mingit ettenähtavat mõju piiriülestele investeeringutele asjaomases valdkonnas või ettevõtjate asutamisele ühtse turu raames või et see mõju oleks üksnes väike.

68

(69)  Vt komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes, 2012/C 8/02 (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4). Vt ka komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

69

(70)  Vt kohtujuristi Juliane Kokotti ettepanek kohtuasjas C-74/16, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania vs. Ayuntamiento de Getafe, EU:C:2017:135, punkt 75.

70

vs.

(71)  Transpordiseadustiku artikkel L. 5312-2, milles on toodud loetelu sadamatele antud ülesannetest, puudutab üksnes suuri meresadamaid. Seal ei ole sätestatud kompensatsiooni arvutamise kriteeriume ega kaitsemeetmeid ülemäärase hüvitamise vältimiseks.

71

(72)  2016. aastal pidi Guadeloupe'i suur meresadam maksma 1,196 miljonit eurot (vt 18. veebruari 2016. aasta määrus, mis on avaldatud 26. veebruari 2016. aasta Prantsusmaa ametlikus väljaandes nr 0048).

72

(73)  Määruse läbivaadatud versioon avaldati 20. juunil 2017, vt komisjoni 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1084, millega muudetakse määrust (EL) nr 651/2014 sadama- ja lennujaamataristule antava abi, kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antavast abist teavitamise künnise, spordi- ja mitmeotstarbelise vaba aja veetmise taristule antava abi ja äärepoolseimaid piirkondi käsitlevate regionaalse tegevusabi kavade osas ning millega muudetakse määrust (EL) nr 702/2014 abikõlblike kulude arvutamise osas (ELT L 156, 20.6.2017, lk 1).

73

(74)  Teisest küljest võib muid meetmeid, mis on suunatud investeeringutele ja mis täidavad kokkusobivuse kriteeriume (eelkõige üldise huvi olemasolu, asjakohasus ja meetme proportsionaalsus), teatud tingimustel pidada siseturuga kokkusobivaks.

74

(75)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. märts 1977, Steinike & Weinlig vs. Saksamaa Liitvabariik, 78/76, EU:C:1977:52, punkt 24.

75

vs

(76)  Vt lõplik otsus riigiabi SA.25338 kohta (ELT L 113, 27.4.2016, lk 148).

76

(77)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2017. aasta määrus (EL) 2017/352, millega luuakse sadamateenuse osutamise raamistik ja sadamate finantsläbipaistvuse ühised normid (ELT L 57, 3.3.2017, lk 1).

77

(78)  Komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta otsus riigiabi nr SA.25338 (2014/C) (ex E 3/2008 ja ex CP 115/2004) kohta – Madalmaad – riigi osalusega äriühingute vabastus äriühingu tulumaksust (ELT L 113, 27.4.2016, lk 148).

78

---