# Službeni list L 304/2017

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 304 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 60.21. studenoga 2017. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 304

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 60.21. studenoga 2017.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2017/2152 od 15. studenoga 2017. o izmjeni Odluke br. 189/2014/EU kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na tradicionalni rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2017/2152 od 15. studenoga 2017. o izmjeni Odluke br. 189/2014/EU kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na tradicionalni rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Vijeća (EU) 2017/2153 od 20. studenoga 2017. o provedbi Uredbe (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine | 3 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2154 оd 22. rujna 2017. o dopuni Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda o sporazumima o neizravnom poravnanju (
  1
  ) | 6 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2155 оd 22. rujna 2017. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) br. 149/2013 u pogledu regulatornih tehničkih standarda o dogovorima o posrednom poravnanju (
  1
  ) | 13 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2156 od 7. studenoga 2017. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Kiełbasa piaszczańska (ZOZP)) | 20 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2157 оd 16. studenoga 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 211/2012 o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu | 21 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/2158 оd 20. studenog 2017. o uspostavi mjera za ublažavanje učinaka i razina referentnih vrijednosti radi smanjenja prisutnosti akrilamida u hrani (
  1
  ) | 24 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2159 оd 20. studenoga 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 255/2010 u pogledu određenih upućivanja na odredbe ICAO-a (
  1
  ) | 45 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2160 оd 20. studenoga 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1079/2012 u pogledu određenih upućivanja na odredbe ICAO-a (
  1
  ) | 47 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2161 od 20. studenoga 2017. o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) | 48 |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2162 od 20. studenoga 2017. o izmjeni Odluke 2013/233/ZVSP o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libya) | 50 |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2163 od 20. studenoga 2017. o izmjeni Odluke 2014/145/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenitet i neovisnost Ukrajine | 51 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2164 оd 17. studenoga 2017. o priznavanju dobrovoljnog programa RTRS EU RED za dokazivanje sukladnosti s kriterijima održivosti iz Direktive 98/70/EZ i Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća | 53 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2165 оd 17. studenoga 2017. o odobrenju plana za iskorjenjivanje afričke svinjske kuge kod divljih svinja na određenim područjima Češke
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 7536)

   (
  1
  ) | 55 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2166 оd 17. studenoga 2017. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 7540)

   (
  1
  ) | 57 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Provedbena uredba Vijeća (EU) 2017/2153 od 20. studenoga 2017. o provedbi Uredbe (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine

3

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2154 оd 22. rujna 2017. o dopuni Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda o sporazumima o neizravnom poravnanju (
  1
  )

1

6

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2155 оd 22. rujna 2017. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) br. 149/2013 u pogledu regulatornih tehničkih standarda o dogovorima o posrednom poravnanju (
  1
  )

1

13

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2156 od 7. studenoga 2017. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Kiełbasa piaszczańska (ZOZP))

20

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2157 оd 16. studenoga 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 211/2012 o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

21

*

Uredba Komisije (EU) 2017/2158 оd 20. studenog 2017. o uspostavi mjera za ublažavanje učinaka i razina referentnih vrijednosti radi smanjenja prisutnosti akrilamida u hrani (
  1
  )

1

24

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2159 оd 20. studenoga 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 255/2010 u pogledu određenih upućivanja na odredbe ICAO-a (
  1
  )

1

45

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2160 оd 20. studenoga 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1079/2012 u pogledu određenih upućivanja na odredbe ICAO-a (
  1
  )

1

47

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2161 od 20. studenoga 2017. o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine)

48

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2162 od 20. studenoga 2017. o izmjeni Odluke 2013/233/ZVSP o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libya)

50

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2163 od 20. studenoga 2017. o izmjeni Odluke 2014/145/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenitet i neovisnost Ukrajine

51

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2164 оd 17. studenoga 2017. o priznavanju dobrovoljnog programa RTRS EU RED za dokazivanje sukladnosti s kriterijima održivosti iz Direktive 98/70/EZ i Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

53

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2165 оd 17. studenoga 2017. o odobrenju plana za iskorjenjivanje afričke svinjske kuge kod divljih svinja na određenim područjima Češke
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 7536)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 7536)

1

55

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2166 оd 17. studenoga 2017. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 7540)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 7540)

1

57

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/141 оd 26. siječnja 2017. o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih cijevnih priključaka od nehrđajućeg čelika za tupo zavarivanje, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana ( SL L 22, 27.1.2017. ) | 69 |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/659 оd 6. travnja 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/141 o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih cijevnih priključaka od nehrđajućeg čelika za tupo zavarivanje, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana ( SL L 94, 7.4.2017. ) | 69 |

Ispravci

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/141 оd 26. siječnja 2017. o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih cijevnih priključaka od nehrđajućeg čelika za tupo zavarivanje, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana ( SL L 22, 27.1.2017. )

( SL L 22, 27.1.2017. )

69

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/659 оd 6. travnja 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/141 o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih cijevnih priključaka od nehrđajućeg čelika za tupo zavarivanje, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana ( SL L 94, 7.4.2017. )

( SL L 94, 7.4.2017. )

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

ODLUKE

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/1

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/2152

od 15. studenoga 2017.

o izmjeni Odluke br. 189/2014/EU kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 349.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

djelujući u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Člankom 1. Odluke Vijeća br. 189/2014/EU (2) Francuskoj je odobreno da na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu produlji u kontinentalnoj Francuskoj primjenu stope trošarine niže od pune stope na alkohol utvrđene člankom 3. Direktive 92/84/EEZ (3) i da na takav „tradicionalni” rum primijeni stope nameta nazvanog „cotisation sur les boissons alcooliques” (VSS) niže od pune stope koja je primjenjiva u skladu s francuskim nacionalnim zakonodavstvom. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 1. Odluke Vijeća br. 189/2014/EU (2) Francuskoj je odobreno da na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu produlji u kontinentalnoj Francuskoj primjenu stope trošarine niže od pune stope na alkohol utvrđene člankom 3. Direktive 92/84/EEZ (3) i da na takav „tradicionalni” rum primijeni stope nameta nazvanog „cotisation sur les boissons alcooliques” (VSS) niže od pune stope koja je primjenjiva u skladu s francuskim nacionalnim zakonodavstvom.

| (2) | Člankom 3. stavkom 1. Odluke br. 189/2014/EU propisano je da se snižene stope trošarine i VSS-a za „tradicionalni” rum ograničuju na godišnju kvotu od 120 000 hektolitara čistog alkohola („hča”). |
| --- | --- |

(2)

Člankom 3. stavkom 1. Odluke br. 189/2014/EU propisano je da se snižene stope trošarine i VSS-a za „tradicionalni” rum ograničuju na godišnju kvotu od 120 000 hektolitara čistog alkohola („hča”).

| (3) | Francuska su tijela 22. rujna 2016. zatražila od Komisije da predstavi prijedlog za tehničku prilagodbu radi povećanja godišnje kvote od 120 000 hča na 144 000 hča. Zahtjevu je priloženo izvješće u kojem su obrazložene tražene izmjene. Proizvođači „tradicionalnog” ruma nisu mogli ostvariti dostatan pristup tržištu kontinentalne Francuske tijekom 2016. Na temelju očekivane stope rasta do kraja 2016. moguća kvota je bila 144 400 hča i ta je količina dostignuta krajem 2016. Godišnju kvotu od 120 000 hča trebalo bi stoga povećati na 144 000 hča. |
| --- | --- |

(3)

Francuska su tijela 22. rujna 2016. zatražila od Komisije da predstavi prijedlog za tehničku prilagodbu radi povećanja godišnje kvote od 120 000 hča na 144 000 hča. Zahtjevu je priloženo izvješće u kojem su obrazložene tražene izmjene. Proizvođači „tradicionalnog” ruma nisu mogli ostvariti dostatan pristup tržištu kontinentalne Francuske tijekom 2016. Na temelju očekivane stope rasta do kraja 2016. moguća kvota je bila 144 400 hča i ta je količina dostignuta krajem 2016. Godišnju kvotu od 120 000 hča trebalo bi stoga povećati na 144 000 hča.

| (4) | Mjere odobrene Odlukom br. 189/2014/EU trebaju biti predmetom analize te je potrebno provesti dublju reviziju cjelokupnog sustava. U toj analizi treba u obzir uzeti francusko izvješće na temelju članka 4. Odluke br. 189/2014/EU. |
| --- | --- |

(4)

Mjere odobrene Odlukom br. 189/2014/EU trebaju biti predmetom analize te je potrebno provesti dublju reviziju cjelokupnog sustava. U toj analizi treba u obzir uzeti francusko izvješće na temelju članka 4. Odluke br. 189/2014/EU.

| (5) | Kvota od 120 000 hča za 2016. ispunjena je prije kraja 2016. Bez retroaktivnog povećanja kvote s primjenom od 1. siječnja 2016. negativne posljedice za proizvođače „tradicionalnog” ruma bile bi znatne i vjerojatno nepopravljive. Odnosi proizvođača „tradicionalnog” ruma i njihovih trgovaca na malo u Francuskoj uređeni sugodišnjim ugovorima kojima se određuju obveze u pogledu isporučenih količina, kupovnih cijena te eventualnih popusta i posebnih ponuda. Iscrpljivanjem kvote došlo je do naknadnog povećanja oporezivanja za količine koje premašuju kvotu, pri čemu proizvođači „tradicionalnog” ruma nisu mogli predvidjeti vjerojatnost ni opseg premašivanja kvote na početku godine kad su se ti ugovori potpisali. Bez retroaktivnog povećanja kvote proizvođači „tradicionalnog” ruma zabilježit će znatne gubitke na količinama koje premašuju kvotu. Stoga bi trebalo dozvoliti retroaktivno povećanje kvote od 1. siječnja 2016. |
| --- | --- |

(5)

Kvota od 120 000 hča za 2016. ispunjena je prije kraja 2016. Bez retroaktivnog povećanja kvote s primjenom od 1. siječnja 2016. negativne posljedice za proizvođače „tradicionalnog” ruma bile bi znatne i vjerojatno nepopravljive. Odnosi proizvođača „tradicionalnog” ruma i njihovih trgovaca na malo u Francuskoj uređeni sugodišnjim ugovorima kojima se određuju obveze u pogledu isporučenih količina, kupovnih cijena te eventualnih popusta i posebnih ponuda. Iscrpljivanjem kvote došlo je do naknadnog povećanja oporezivanja za količine koje premašuju kvotu, pri čemu proizvođači „tradicionalnog” ruma nisu mogli predvidjeti vjerojatnost ni opseg premašivanja kvote na početku godine kad su se ti ugovori potpisali. Bez retroaktivnog povećanja kvote proizvođači „tradicionalnog” ruma zabilježit će znatne gubitke na količinama koje premašuju kvotu. Stoga bi trebalo dozvoliti retroaktivno povećanje kvote od 1. siječnja 2016.

| (6) | Ostali parametri Odluke br. 189/2014/EU ostaju neizmijenjeni, a u nezavisnoj ekonomskoj studiji dovršenoj u srpnju 2016. koju su provele službe Komisije potvrđeno je da uvoz „tradicionalnog ruma” iz Guadeloupea, Francuske Gijane, Martiniquea i Réuniona u Francusku čini samo mali dio ukupne potrošnje alkohola u Francuskoj. Stoga postojanje snižene stope ne može dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja na tržištu ruma u Francuskoj ni posljedično na zajedničkom tržištu. |
| --- | --- |

(6)

Ostali parametri Odluke br. 189/2014/EU ostaju neizmijenjeni, a u nezavisnoj ekonomskoj studiji dovršenoj u srpnju 2016. koju su provele službe Komisije potvrđeno je da uvoz „tradicionalnog ruma” iz Guadeloupea, Francuske Gijane, Martiniquea i Réuniona u Francusku čini samo mali dio ukupne potrošnje alkohola u Francuskoj. Stoga postojanje snižene stope ne može dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja na tržištu ruma u Francuskoj ni posljedično na zajedničkom tržištu.

| (7) | Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje moguća primjena članaka 107. i 108. Ugovora. |
| --- | --- |

(7)

Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje moguća primjena članaka 107. i 108. Ugovora.

| (8) | Odluku br. 189/2014/EU treba stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(8)

Odluku br. 189/2014/EU treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka br. 189/2014/EU mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 3. stavak 1. zamjenjuje se kako slijedi:

  „1.   Snižene stope trošarine i snižene stope VSS-a iz članka 1. koje se primjenjuju na rum iz članka 2. ograničuju se na:






  (a) | godišnju kvotu od 120 000 hektolitara čistog alkohola za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2015.; i |
| --- | --- | --- |

1.

U članku 3. stavak 1. zamjenjuje se kako slijedi:

„1.   Snižene stope trošarine i snižene stope VSS-a iz članka 1. koje se primjenjuju na rum iz članka 2. ograničuju se na:

(a)

godišnju kvotu od 120 000 hektolitara čistog alkohola za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2015.; i

| (b) | godišnju kvotu od 144 000 hektolitara čistog alkohola za razdoblje od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2020.”. |
| --- | --- |

(b)

godišnju kvotu od 144 000 hektolitara čistog alkohola za razdoblje od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2020.”.

| 2. | Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 5.
  Ova Odluka primjenjuje se od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020., osim za:






  (a) | članak 1., članak 3. stavak 1. točku (a) i članak 3. stavak 2., koji se primjenjuju od 1. siječnja 2012.; i |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 5.

Ova Odluka primjenjuje se od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020., osim za:

(a)

članak 1., članak 3. stavak 1. točku (a) i članak 3. stavak 2., koji se primjenjuju od 1. siječnja 2012.; i

| (b) | članak 3. stavak 1. točku (b) koji se primjenjuje od 1. siječnja 2016.”. |
| --- | --- |

(b)

članak 3. stavak 1. točku (b) koji se primjenjuje od 1. siječnja 2016.”.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. studenoga 2017.

Za Vijeće

Predsjednik

J. AAB

---

(1)  Mišljenje od 24. listopada 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Odluka Vijeća br. 189/2014/EU od 20. veljače 2014. kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu te o stavljanju izvan snage Odluke 2007/659/EZ (SL L 59, 28.2.2014., str. 1.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 92/84/EEZ od 19. listopada 1992. o usklađivanju stopa trošarina na alkohol i alkoholna pića (SL L 316, 31.10.1992., str. 29.).

3

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/3

---

PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) 2017/2153

od 20. studenoga 2017.

o provedbi Uredbe (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 269/2014 od 17. ožujka 2014. o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine (1), a posebno njezin članak 14. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 17. ožujka 2014. donijelo Uredbu (EU) br. 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 17. ožujka 2014. donijelo Uredbu (EU) br. 269/2014.

| (2) | Nakon što je Ruska Federacija 10. rujna 2017. organizirala guvernerske izbore u nezakonito pripojenom gradu Sevastopolju, Vijeće smatra da bi jednu osobu trebalo dodati na popis osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja, kako je naveden u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 269/2014. |
| --- | --- |

(2)

Nakon što je Ruska Federacija 10. rujna 2017. organizirala guvernerske izbore u nezakonito pripojenom gradu Sevastopolju, Vijeće smatra da bi jednu osobu trebalo dodati na popis osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja, kako je naveden u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 269/2014.

| (3) | Prilog I. Uredbi (EU) br. 269/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Prilog I. Uredbi (EU) br. 269/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Osoba navedena u Prilogu ovoj Uredbi dodaje se na popis iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 269/2014.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. studenoga 2017.

Za Vijeće

Predsjednica

M. REPS

---

(1)  
  SL L 78, 17.3.2014., str. 6.

1

---

PRILOG

Popis osoba iz članka 1.

| | Ime | Identifikacijski podaci | Obrazloženje | Datum uvrštenja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „161. | Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
  (Дмитрий Владимирович Овсянников) | Datum rođenja: 21.2.1977.
  Mjesto rođenja: Omsk, SSSR | ‚Guverner Sevastopolja’.
  Ovsyannikov je izabran za ‚guvernera Sevastopolja’ na izborima održanima 10. rujna 2017. koje je organizirala Ruska Federacija u nezakonito pripojenom Sevastopolju.
  Predsjednik Putin 28. srpnja 2016. imenovao ga je vršiteljem dužnosti ‚guvernera Sevastopolja’. U tom je svojstvu radio na daljnjoj integraciji nezakonito pripojenog Krimskog poluotoka u Rusku Federaciju te je kao takav odgovoran za aktivno podržavanje ili provođenje djelovanja ili politika kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine.
  U 2017. javno je podupirao nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja, a na godišnjicu nezakonitog ‚krimskog referenduma’. Odao je počast veteranima takozvanih ‚samoobrambenih jedinica’ koje su olakšale razmještanje ruskih snaga na Krimskom poluotoku prije njegova nezakonitog pripojenja Ruskoj Federaciji te je pozivao da Sevastopolj postane južnim glavnim gradom Ruske Federacije. | 21.11.2017.” |

Ime

Identifikacijski podaci

Obrazloženje

Datum uvrštenja

„161.

Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV

(Дмитрий Владимирович Овсянников)

Datum rođenja: 21.2.1977.

Mjesto rođenja: Omsk, SSSR

‚Guverner Sevastopolja’.

Ovsyannikov je izabran za ‚guvernera Sevastopolja’ na izborima održanima 10. rujna 2017. koje je organizirala Ruska Federacija u nezakonito pripojenom Sevastopolju.

Predsjednik Putin 28. srpnja 2016. imenovao ga je vršiteljem dužnosti ‚guvernera Sevastopolja’. U tom je svojstvu radio na daljnjoj integraciji nezakonito pripojenog Krimskog poluotoka u Rusku Federaciju te je kao takav odgovoran za aktivno podržavanje ili provođenje djelovanja ili politika kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine.

U 2017. javno je podupirao nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja, a na godišnjicu nezakonitog ‚krimskog referenduma’. Odao je počast veteranima takozvanih ‚samoobrambenih jedinica’ koje su olakšale razmještanje ruskih snaga na Krimskom poluotoku prije njegova nezakonitog pripojenja Ruskoj Federaciji te je pozivao da Sevastopolj postane južnim glavnim gradom Ruske Federacije.

21.11.2017.”

---

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/6

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2154

оd 22. rujna 2017.

o dopuni Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda o sporazumima o neizravnom poravnanju

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 30. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Sporazumi o neizravnom poravnanju ne bi trebali središnje druge ugovorne strane, članove sustava poravnanja, klijente, neizravne klijente ili dodatne razine neizravnih klijenata izložiti dodatnom riziku druge ugovorne strane, a imovina i pozicije neizravnih klijenata trebale bi dobiti odgovarajuću razinu zaštite. Stoga je ključno da sve vrste sporazuma o neizravnom poravnanju ispunjuju minimalne uvjete kako bi se osigurala njihova sigurnost. U tu bi svrhu strane uključene u sporazume o neizravnom poravnanju trebale podlijegati određenim obvezama, a sporazume o neizravnom poravnanju trebalo bi dopustiti samo ako ispunjuju uvjete utvrđene u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Sporazumi o neizravnom poravnanju ne bi trebali središnje druge ugovorne strane, članove sustava poravnanja, klijente, neizravne klijente ili dodatne razine neizravnih klijenata izložiti dodatnom riziku druge ugovorne strane, a imovina i pozicije neizravnih klijenata trebale bi dobiti odgovarajuću razinu zaštite. Stoga je ključno da sve vrste sporazuma o neizravnom poravnanju ispunjuju minimalne uvjete kako bi se osigurala njihova sigurnost. U tu bi svrhu strane uključene u sporazume o neizravnom poravnanju trebale podlijegati određenim obvezama, a sporazume o neizravnom poravnanju trebalo bi dopustiti samo ako ispunjuju uvjete utvrđene u ovoj Uredbi.

| (2) | Budući da bi imovina i pozicije druge ugovorne strane kojoj se pružaju usluge neizravnog poravnanja trebale dobiti zaštitu koja ima jednak učinak kao ona iz članaka 39. i 48. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (2), različiti koncepti neizravnog klijenta ključni su za ovu Uredbu i trebali bi se u njoj definirati. |
| --- | --- |

(2)

Budući da bi imovina i pozicije druge ugovorne strane kojoj se pružaju usluge neizravnog poravnanja trebale dobiti zaštitu koja ima jednak učinak kao ona iz članaka 39. i 48. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (2), različiti koncepti neizravnog klijenta ključni su za ovu Uredbu i trebali bi se u njoj definirati.

| (3) | S obzirom na to da bi se članovi sustava poravnanja trebali smatrati sudionicima u smislu Direktive 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) i kako bi se neizravnim klijentima osigurala jednaka razina zaštite kao ona koju dobivaju klijenti u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012, klijenti koji pružaju usluge neizravnog poravnanja trebali bi biti kreditne institucije, investicijska društva ili subjekti iz trećih zemalja koji su istovjetni kreditnim institucijama ili investicijskim društvima. |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na to da bi se članovi sustava poravnanja trebali smatrati sudionicima u smislu Direktive 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) i kako bi se neizravnim klijentima osigurala jednaka razina zaštite kao ona koju dobivaju klijenti u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012, klijenti koji pružaju usluge neizravnog poravnanja trebali bi biti kreditne institucije, investicijska društva ili subjekti iz trećih zemalja koji su istovjetni kreditnim institucijama ili investicijskim društvima.

| (4) | Viši stupanj posredovanja između središnje druge ugovorne strane i različitih razina neizravnih klijenata zahtijeva dodatne operativne korake, dodatne račune te složenija tehnološka rješenja i tokove obrade. Iz toga proizlazi povećana složenost sporazuma o neizravnom poravnanju u odnosu na sporazume o poravnanju s klijentima. Taj bi veći stupanj posredovanja stoga trebalo ublažiti zahtjevima u pogledu alternativnog i operativno jednostavnijeg izbora struktura računa za sporazume o neizravnom poravnanju u odnosu na sporazume o poravnanju s klijentima. |
| --- | --- |

(4)

Viši stupanj posredovanja između središnje druge ugovorne strane i različitih razina neizravnih klijenata zahtijeva dodatne operativne korake, dodatne račune te složenija tehnološka rješenja i tokove obrade. Iz toga proizlazi povećana složenost sporazuma o neizravnom poravnanju u odnosu na sporazume o poravnanju s klijentima. Taj bi veći stupanj posredovanja stoga trebalo ublažiti zahtjevima u pogledu alternativnog i operativno jednostavnijeg izbora struktura računa za sporazume o neizravnom poravnanju u odnosu na sporazume o poravnanju s klijentima.

| (5) | Sporazumi o poravnanju s klijentima zahtijevaju ponudu pojedinačno odvojenih računa. Međutim, za sporazume o neizravnom poravnanju trebalo bi zahtijevati samo pružanje bruto zbirne neizravne strukture računa s mehanizmom za prijenos pozvane marže i, ako je tako dogovoreno, marže koja premašuje pozvanu maržu, s neizravnog klijenta pa uzlazno sve do središnje druge ugovorne strane, na način da se ne dopusti netiranje pozicija različitih neizravnih klijenata u istom bruto zbirnom neizravnom računu povrh zbirnih neizravnih računa koji omogućuju takvo netiranje. Tim se mehanizmom omogućuje utvrđivanje kolaterala i pozicija koji se vode za račun određenog posrednog klijenta s jedne strane i kolaterala i pozicija koji se vode za račun klijenta ili drugih posrednih klijenata s druge strane, na način jednak pojedinačno odvojenim računima. |
| --- | --- |

(5)

Sporazumi o poravnanju s klijentima zahtijevaju ponudu pojedinačno odvojenih računa. Međutim, za sporazume o neizravnom poravnanju trebalo bi zahtijevati samo pružanje bruto zbirne neizravne strukture računa s mehanizmom za prijenos pozvane marže i, ako je tako dogovoreno, marže koja premašuje pozvanu maržu, s neizravnog klijenta pa uzlazno sve do središnje druge ugovorne strane, na način da se ne dopusti netiranje pozicija različitih neizravnih klijenata u istom bruto zbirnom neizravnom računu povrh zbirnih neizravnih računa koji omogućuju takvo netiranje. Tim se mehanizmom omogućuje utvrđivanje kolaterala i pozicija koji se vode za račun određenog posrednog klijenta s jedne strane i kolaterala i pozicija koji se vode za račun klijenta ili drugih posrednih klijenata s druge strane, na način jednak pojedinačno odvojenim računima.

| (6) | Osim toga, čak i ako imovina i pozicije koje se vode na bruto zbirnoj strukturi računa za sporazume o neizravnom poravnanju i dalje mogu biti izložene gubitcima drugog neizravnog klijenta jer su ta imovina i te pozicije objedinjene na jednom računu, brzina kojom se ta imovina i te pozicije mogu utvrditi ako je to potrebno za njihovo unovčenje zbog neispunjavanja obveza pridonosi što većem umanjenju tog mogućeg gubitka. |
| --- | --- |

(6)

Osim toga, čak i ako imovina i pozicije koje se vode na bruto zbirnoj strukturi računa za sporazume o neizravnom poravnanju i dalje mogu biti izložene gubitcima drugog neizravnog klijenta jer su ta imovina i te pozicije objedinjene na jednom računu, brzina kojom se ta imovina i te pozicije mogu utvrditi ako je to potrebno za njihovo unovčenje zbog neispunjavanja obveza pridonosi što većem umanjenju tog mogućeg gubitka.

| (7) | Tim se mehanizmom omogućuje znatno jednostavnija struktura računa kojom se umanjuju trošak i složenost u odnosu na pojedinačno odvojene račune dok se istodobno omogućuje i razlikovanje kolaterala i pozicija različitih neizravnih klijenata, čime se osigurava razina zaštite jednaka onoj koja se pruža pojedinačno odvojenim računom. Međutim, zahtjev za pružanje bruto zbirnih neizravnih računa ne bi trebao značiti da je isključena mogućnost pružanja pojedinačno odvojenih neizravnih računa neizravnim klijentima u okviru sporazuma o poravnanju koji uključuju središnju drugu ugovornu stranu, člana sustava poravnanja, klijenta i jednu razinu neizravnih klijenata. |
| --- | --- |

(7)

Tim se mehanizmom omogućuje znatno jednostavnija struktura računa kojom se umanjuju trošak i složenost u odnosu na pojedinačno odvojene račune dok se istodobno omogućuje i razlikovanje kolaterala i pozicija različitih neizravnih klijenata, čime se osigurava razina zaštite jednaka onoj koja se pruža pojedinačno odvojenim računom. Međutim, zahtjev za pružanje bruto zbirnih neizravnih računa ne bi trebao značiti da je isključena mogućnost pružanja pojedinačno odvojenih neizravnih računa neizravnim klijentima u okviru sporazuma o poravnanju koji uključuju središnju drugu ugovornu stranu, člana sustava poravnanja, klijenta i jednu razinu neizravnih klijenata.

| (8) | Kako bi se olakšao pristup središnjem poravnanju racionalizacijom usluga poravnanja i pojednostavnjenjem poslovnih odnosa između članova sustava poravnanja, klijenata i neizravnih klijenata, neke grupe nude usluge poravnanja s pomoću dvaju subjekata iz iste grupe koji služe kao posrednici u pružanju tih usluga. Zbog sličnih razloga grupa klijenta ponekad upotrebljava jedan subjekt koji će poslovati izravno s članom sustava poravnanja i drugi subjekt koji će poslovati izravno s neizravnim klijentom, obično jer drugi subjekt ima poslovni nastan u jurisdikciji neizravnog klijenta. U tim slučajevima usluge poravnanja racionalizirane su u različitim gospodarskim djelatnostima grupe, a pojednostavnjen je i poslovni odnos između članova sustava poravnanja, klijenata i neizravnih klijenata. Te bi vrste dogovora trebalo dopustiti ako ispunjuju posebne uvjete kojima se osigurava da se rizik druge ugovorne strane neće povećati te da se neizravnom poravnanju pruža odgovarajuća razina zaštite. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se olakšao pristup središnjem poravnanju racionalizacijom usluga poravnanja i pojednostavnjenjem poslovnih odnosa između članova sustava poravnanja, klijenata i neizravnih klijenata, neke grupe nude usluge poravnanja s pomoću dvaju subjekata iz iste grupe koji služe kao posrednici u pružanju tih usluga. Zbog sličnih razloga grupa klijenta ponekad upotrebljava jedan subjekt koji će poslovati izravno s članom sustava poravnanja i drugi subjekt koji će poslovati izravno s neizravnim klijentom, obično jer drugi subjekt ima poslovni nastan u jurisdikciji neizravnog klijenta. U tim slučajevima usluge poravnanja racionalizirane su u različitim gospodarskim djelatnostima grupe, a pojednostavnjen je i poslovni odnos između članova sustava poravnanja, klijenata i neizravnih klijenata. Te bi vrste dogovora trebalo dopustiti ako ispunjuju posebne uvjete kojima se osigurava da se rizik druge ugovorne strane neće povećati te da se neizravnom poravnanju pruža odgovarajuća razina zaštite.

| (9) | U lancima neizravnog poravnanja koji uključuju više sudionika od središnje druge ugovorne strane, člana sustava poravnanja, klijenta i jedne razine neizravnih klijenata upotreba pojedinačno odvojenih računa mogla bi dovesti do neočekivanih tehničkih poteškoća jer bi trebalo upravljati mogućim neispunjavanjem obveza jedne ili više drugih ugovornih strana u tom lancu i većim brojem pojedinačno odvojenih računa. Pružanjem pojedinačno odvojenih računa u tim duljim lancima moglo bi se u zabludu dovesti druge ugovorne strane koje traže razinu zaštite koja se obično povezuje s pojedinačno odvojenim računima jer se ta razina zaštite možda neće ostvariti u nekima od tih duljih lanaca. Kako bi se izbjegli rizici koji proizlaze iz te pogrešne pretpostavke, u tim duljim lancima neizravnog poravnanja trebalo bi smjeti upotrebljavati samo zbirne odvojene račune, pod uvjetom da su druge ugovorne strane koje provode poravnanje putem tih sporazuma u potpunosti upoznate s razinom odvojenosti i rizicima povezanima s tom vrstom računa. |
| --- | --- |

(9)

U lancima neizravnog poravnanja koji uključuju više sudionika od središnje druge ugovorne strane, člana sustava poravnanja, klijenta i jedne razine neizravnih klijenata upotreba pojedinačno odvojenih računa mogla bi dovesti do neočekivanih tehničkih poteškoća jer bi trebalo upravljati mogućim neispunjavanjem obveza jedne ili više drugih ugovornih strana u tom lancu i većim brojem pojedinačno odvojenih računa. Pružanjem pojedinačno odvojenih računa u tim duljim lancima moglo bi se u zabludu dovesti druge ugovorne strane koje traže razinu zaštite koja se obično povezuje s pojedinačno odvojenim računima jer se ta razina zaštite možda neće ostvariti u nekima od tih duljih lanaca. Kako bi se izbjegli rizici koji proizlaze iz te pogrešne pretpostavke, u tim duljim lancima neizravnog poravnanja trebalo bi smjeti upotrebljavati samo zbirne odvojene račune, pod uvjetom da su druge ugovorne strane koje provode poravnanje putem tih sporazuma u potpunosti upoznate s razinom odvojenosti i rizicima povezanima s tom vrstom računa.

| (10) | Kako bi se osiguralo da je iznos marže pozvane u okviru bruto zbirne neizravne strukture računa jednak iznosu koji bi se pozvao u slučaju upotrebe pojedinačno odvojenog neizravnog računa za poravnanje, središnja druga ugovorna strana trebala bi dobiti informacije o pozicijama koje se vode za račun neizravnog klijenta kako bi izračunala povezani maržni poziv na temelju svakog pojedinog neizravnog klijenta. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se osiguralo da je iznos marže pozvane u okviru bruto zbirne neizravne strukture računa jednak iznosu koji bi se pozvao u slučaju upotrebe pojedinačno odvojenog neizravnog računa za poravnanje, središnja druga ugovorna strana trebala bi dobiti informacije o pozicijama koje se vode za račun neizravnog klijenta kako bi izračunala povezani maržni poziv na temelju svakog pojedinog neizravnog klijenta.

| (11) | Kako bi se osigurala istovjetnost s poravnanjem klijenata, član sustava poravnanja trebao bi uspostaviti postupke kojima se olakšava prijenos pozicija neizravnog klijenta alternativnom klijentu zbog neispunjavanja obveza klijenta koji pruža usluge neizravnog poravnanja. Zbog istog razloga član sustava poravnanja trebao bi uspostaviti i postupke za unovčenje pozicija i imovine neizravnih klijenata te povrat primitaka od unovčenja tim neizravnim klijentima ako su oni poznati. Ako se, zbog bilo kojeg razloga, primitci od unovčenja ne mogu vratiti izravno neizravnim klijentima na koje se odnose, primitke od unovčenja trebalo bi vratiti klijentu koji ne ispunjuje obveze za račun njegovih neizravnih klijenata. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se osigurala istovjetnost s poravnanjem klijenata, član sustava poravnanja trebao bi uspostaviti postupke kojima se olakšava prijenos pozicija neizravnog klijenta alternativnom klijentu zbog neispunjavanja obveza klijenta koji pruža usluge neizravnog poravnanja. Zbog istog razloga član sustava poravnanja trebao bi uspostaviti i postupke za unovčenje pozicija i imovine neizravnih klijenata te povrat primitaka od unovčenja tim neizravnim klijentima ako su oni poznati. Ako se, zbog bilo kojeg razloga, primitci od unovčenja ne mogu vratiti izravno neizravnim klijentima na koje se odnose, primitke od unovčenja trebalo bi vratiti klijentu koji ne ispunjuje obveze za račun njegovih neizravnih klijenata.

| (12) | Trebalo bi uspostaviti postupke kako bi se, u slučaju neispunjavanja obveza klijenta, informacije o identitetu neizravnih klijenata mogle otkriti i kako bi član sustava poravnanja mogao utvrditi koja imovina i pozicije pripadaju kojem neizravnom klijentu. |
| --- | --- |

(12)

Trebalo bi uspostaviti postupke kako bi se, u slučaju neispunjavanja obveza klijenta, informacije o identitetu neizravnih klijenata mogle otkriti i kako bi član sustava poravnanja mogao utvrditi koja imovina i pozicije pripadaju kojem neizravnom klijentu.

| (13) | Klijent koji pruža usluge neizravnog poravnanja trebao bi neizravnom klijentu ponuditi izbor struktura računa. Međutim, moguće je da neizravni klijent nije obavijestio klijenta o svojem izboru u razumnom roku. U tom slučaju klijent bi trebao moći pružiti usluge neizravnog poravnanja tom neizravnom klijentu s pomoću bilo koje strukture računa, pod uvjetom da klijent obavijesti neizravnog klijenta o upotrijebljenoj strukturi računa, rizicima povezanima s tim računom i njegovoj razini odvojenosti te o mogućnosti promjene strukture računa u bilo kojem trenutku. |
| --- | --- |

(13)

Klijent koji pruža usluge neizravnog poravnanja trebao bi neizravnom klijentu ponuditi izbor struktura računa. Međutim, moguće je da neizravni klijent nije obavijestio klijenta o svojem izboru u razumnom roku. U tom slučaju klijent bi trebao moći pružiti usluge neizravnog poravnanja tom neizravnom klijentu s pomoću bilo koje strukture računa, pod uvjetom da klijent obavijesti neizravnog klijenta o upotrijebljenoj strukturi računa, rizicima povezanima s tim računom i njegovoj razini odvojenosti te o mogućnosti promjene strukture računa u bilo kojem trenutku.

| (14) | Sporazumi o neizravnom poravnanju mogu prouzročiti određene rizike. Stoga je nužno da sve strane koje sudjeluju u sporazumima o neizravnom poravnanju, uključujući članove sustava poravnanja i središnje druge ugovorne strane, redovito utvrđuju i prate sve značajne rizike koji proizlaze iz tih sporazuma te upravljaju njima. U tu je svrhu posebno važno da klijenti i članovi sustava poravnanja dijele informacije na odgovarajući način. Međutim, članovi sustava poravnanja trebali bi osigurati da se te informacije upotrebljavaju samo za potrebe upravljanja rizicima i kolateraliziranja te da nema zlouporabe poslovno osjetljivih informacija. |
| --- | --- |

(14)

Sporazumi o neizravnom poravnanju mogu prouzročiti određene rizike. Stoga je nužno da sve strane koje sudjeluju u sporazumima o neizravnom poravnanju, uključujući članove sustava poravnanja i središnje druge ugovorne strane, redovito utvrđuju i prate sve značajne rizike koji proizlaze iz tih sporazuma te upravljaju njima. U tu je svrhu posebno važno da klijenti i članovi sustava poravnanja dijele informacije na odgovarajući način. Međutim, članovi sustava poravnanja trebali bi osigurati da se te informacije upotrebljavaju samo za potrebe upravljanja rizicima i kolateraliziranja te da nema zlouporabe poslovno osjetljivih informacija.

| (15) | Radi dosljednosti i kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje financijskih tržišta, odredbe ove Uredbe i relevantne odredbe iz Uredbe (EU) br. 600/2014 trebaju se primjenjivati od istog datuma. |
| --- | --- |

(15)

Radi dosljednosti i kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje financijskih tržišta, odredbe ove Uredbe i relevantne odredbe iz Uredbe (EU) br. 600/2014 trebaju se primjenjivati od istog datuma.

| (16) | Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) dostavilo Komisiji. |
| --- | --- |

(16)

Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) dostavilo Komisiji.

| (17) | U skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4) ESMA je provela javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analizirala povezane potencijalne troškove i koristi te je zatražila mišljenje Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća, |
| --- | --- |

(17)

U skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4) ESMA je provela javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analizirala povezane potencijalne troškove i koristi te je zatražila mišljenje Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „klijent” znači klijent kako je definiran u članku 2. stavku 15. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

(a)

„klijent” znači klijent kako je definiran u članku 2. stavku 15. Uredbe (EU) br. 648/2012;

| (b) | „neizravni klijent” znači klijentov klijent kako je definiran u točki (a); |
| --- | --- |

(b)

„neizravni klijent” znači klijentov klijent kako je definiran u točki (a);

| (c) | „sporazumi o neizravnom poravnanju” znači skup ugovornih odnosa između pružatelja i primatelja usluga neizravnog poravnanja koje pruža klijent, neizravni klijent ili drugi neizravni klijent; |
| --- | --- |

(c)

„sporazumi o neizravnom poravnanju” znači skup ugovornih odnosa između pružatelja i primatelja usluga neizravnog poravnanja koje pruža klijent, neizravni klijent ili drugi neizravni klijent;

| (d) | „drugi neizravni klijent” znači klijent neizravnog klijenta kako je definiran u točki (b); |
| --- | --- |

(d)

„drugi neizravni klijent” znači klijent neizravnog klijenta kako je definiran u točki (b);

| (e) | „treći neizravni klijent” znači klijent drugog neizravnog klijenta kako je definiran u točki (d). |
| --- | --- |

(e)

„treći neizravni klijent” znači klijent drugog neizravnog klijenta kako je definiran u točki (d).

Članak 2.

Zahtjevi u pogledu usluga neizravnog poravnanja koje pružaju klijenti

1.   Klijent može pružati usluge neizravnog poravnanja neizravnim klijentima samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | klijent je ovlaštena kreditna institucija ili investicijsko društvo ili subjekt s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji bi se smatrao kreditnom institucijom ili investicijskim društvom da taj subjekt ima poslovni nastan u Uniji; |
| --- | --- |

(a)

klijent je ovlaštena kreditna institucija ili investicijsko društvo ili subjekt s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji bi se smatrao kreditnom institucijom ili investicijskim društvom da taj subjekt ima poslovni nastan u Uniji;

| (b) | klijent pruža usluge neizravnog poravnanja po razumnim komercijalnim uvjetima i javno objavljuje opće uvjete po kojima pruža te usluge; |
| --- | --- |

(b)

klijent pruža usluge neizravnog poravnanja po razumnim komercijalnim uvjetima i javno objavljuje opće uvjete po kojima pruža te usluge;

| (c) | član sustava poravnanja složio se s općim uvjetima iz točke (b) ovog stavka. |
| --- | --- |

(c)

član sustava poravnanja složio se s općim uvjetima iz točke (b) ovog stavka.

2.   Klijent iz stavka 1. i neizravni klijent sklapaju pisani sporazum o neizravnom poravnanju. Sporazum o neizravnom poravnanju mora uključivati barem sljedeće ugovorne uvjete:

| (a) | opće uvjete iz stavka 1. točke (b); |
| --- | --- |

(a)

opće uvjete iz stavka 1. točke (b);

| (b) | obvezu klijenta da poštuje sve obveze neizravnog klijenta prema članu sustava poravnanja s obzirom na transakcije obuhvaćene sporazumom o neizravnom poravnanju. |
| --- | --- |

(b)

obvezu klijenta da poštuje sve obveze neizravnog klijenta prema članu sustava poravnanja s obzirom na transakcije obuhvaćene sporazumom o neizravnom poravnanju.

Svi aspekti sporazuma o neizravnom poravnanju moraju se jasno dokumentirati.

3.   Središnja druga ugovorna strana ne sprječava zaključenje sporazuma o neizravnom poravnanju koji se sklapaju po razumnim komercijalnim uvjetima.

Članak 3.

Obveze središnjih drugih ugovornih strana

1.   Središnja druga ugovorna strana otvara i održava sve račune iz članka 4. stavka 4. u skladu sa zahtjevom člana sustava poravnanja.

2.   Središnja druga ugovorna strana koja vodi imovinu i pozicije nekoliko neizravnih klijenata na računu iz članka 4. stavka 4. točke (b) vodi zasebne evidencije pozicija svakog neizravnog klijenta, izračunava marže s obzirom na svakog neizravnog klijenta i prikuplja zbroj tih marži na bruto osnovi, na temelju informacija iz članka 4. stavka 3.

3.   Središnja druga ugovorna strana utvrđuje i prati sve značajne rizike koji proizlaze iz pružanja usluga neizravnog poravnanja i koji bi mogli utjecati na njezinu otpornost na nepovoljna tržišna kretanja te upravlja njima.

Članak 4.

Obveze članova sustava poravnanja

1.   Član sustava poravnanja koji pruža usluge neizravnog poravnanja čini to po razumnim komercijalnim uvjetima i javno objavljuje opće uvjete u skladu s kojima pruža te usluge.

Opći uvjeti iz prvog podstavka uključuju minimalna financijska sredstva i zahtjeve u pogledu operativnog kapaciteta za klijente koji pružaju usluge neizravnog poravnanja.

2.   Član sustava poravnanja koji pruža usluge neizravnog poravnanja otvara i održava barem sljedeće račune u skladu sa zahtjevom klijenta:

| (a) | zbirni račun s imovinom i pozicijama koje taj klijent vodi za račun svojih neizravnih klijenata; |
| --- | --- |

(a)

zbirni račun s imovinom i pozicijama koje taj klijent vodi za račun svojih neizravnih klijenata;

| (b) | zbirni račun s imovinom i pozicijama koje taj klijent vodi za račun svojih neizravnih klijenata i na kojem član sustava poravnanja osigurava da se pozicijama neizravnog klijenta ne prebijaju pozicije drugog neizravnog klijenta te da se imovina neizravnog klijenta ne može upotrijebiti za pokrivanje pozicija drugog neizravnog klijenta. |
| --- | --- |

(b)

zbirni račun s imovinom i pozicijama koje taj klijent vodi za račun svojih neizravnih klijenata i na kojem član sustava poravnanja osigurava da se pozicijama neizravnog klijenta ne prebijaju pozicije drugog neizravnog klijenta te da se imovina neizravnog klijenta ne može upotrijebiti za pokrivanje pozicija drugog neizravnog klijenta.

3.   Član sustava poravnanja koji vodi imovinu i pozicije za račun nekoliko neizravnih klijenata na računu iz stavka 2. točke (b) svakodnevno daje središnjoj drugoj ugovornoj strani sve informacije potrebne kako bi središnja druga ugovorna strana mogla utvrditi pozicije koje se vode za račun svakog pojedinog neizravnog klijenta. Te se informacije temelje na informacijama iz članka 5. stavka 4.

4.   Član sustava poravnanja koji pruža usluge neizravnog poravnanja kod središnje druge ugovorne strane otvara i održava barem sljedeće račune u skladu sa zahtjevom klijenta:

| (a) | odvojeni račun isključivo za potrebu vođenja imovine i pozicija neizravnih klijenata koje član sustava poravnanja drži na računu iz stavka 2. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

odvojeni račun isključivo za potrebu vođenja imovine i pozicija neizravnih klijenata koje član sustava poravnanja drži na računu iz stavka 2. točke (a);

| (b) | odvojeni račun isključivo za potrebu vođenja imovine i pozicija neizravnih klijenata svakog klijenta koje član sustava poravnanja drži na računu iz stavka 2. točke (b); |
| --- | --- |

(b)

odvojeni račun isključivo za potrebu vođenja imovine i pozicija neizravnih klijenata svakog klijenta koje član sustava poravnanja drži na računu iz stavka 2. točke (b);

5.   Član sustava poravnanja uspostavlja postupke za upravljanje neispunjenim obvezama klijenta koji pruža usluge neizravnog poravnanja.

6.   Član sustava poravnanja koji vodi imovinu i pozicije neizravnih klijenata na računu iz stavka 2. točke (a) čini sljedeće:

| (a) | osigurava da se postupcima iz stavka 5. omogućuje brzo unovčenje te imovine i tih pozicija zbog neispunjenja obveza klijenta, uključujući unovčenje te imovine i tih pozicija na razini središnje druge ugovorne strane, te da uključuju detaljan postupak kojim se neizravne klijente obavješćuje o neispunjenju obveza klijenta i očekivanom vremenskom razdoblju za unovčenje imovine i pozicija tih neizravnih klijenata; |
| --- | --- |

(a)

osigurava da se postupcima iz stavka 5. omogućuje brzo unovčenje te imovine i tih pozicija zbog neispunjenja obveza klijenta, uključujući unovčenje te imovine i tih pozicija na razini središnje druge ugovorne strane, te da uključuju detaljan postupak kojim se neizravne klijente obavješćuje o neispunjenju obveza klijenta i očekivanom vremenskom razdoblju za unovčenje imovine i pozicija tih neizravnih klijenata;

| (b) | neposredno nakon dovršetka postupka upravljanja neispunjenim obvezama klijenta tom klijentu vraća, za račun neizravnih klijenata, sav saldo koji se duguje na temelju unovčenja te imovine i tih pozicija. |
| --- | --- |

(b)

neposredno nakon dovršetka postupka upravljanja neispunjenim obvezama klijenta tom klijentu vraća, za račun neizravnih klijenata, sav saldo koji se duguje na temelju unovčenja te imovine i tih pozicija.

7.   Član sustava poravnanja koji vodi imovinu i pozicije neizravnih klijenata na računu iz stavka 2. točke (b) čini sljedeće:

| (a) | u postupke iz stavka 5. uključuje:






  i. | korake za prijenos imovine i pozicija koje vodi klijent koji ne ispunjuje obveze za račun svojih neizravnih klijenata drugom klijentu ili članu sustava poravnanja; |
| --- | --- | --- |

(a)

u postupke iz stavka 5. uključuje:

i.

korake za prijenos imovine i pozicija koje vodi klijent koji ne ispunjuje obveze za račun svojih neizravnih klijenata drugom klijentu ili članu sustava poravnanja;

| ii. | korake za isplatu primitaka od unovčenja imovine i pozicija tog neizravnog klijenta svakom neizravnom klijentu; |
| --- | --- |

ii.

korake za isplatu primitaka od unovčenja imovine i pozicija tog neizravnog klijenta svakom neizravnom klijentu;

| iii. | detaljan postupak kojim se neizravne klijente obavješćuje o neispunjenju obveza klijenta i očekivanom vremenskom razdoblju za unovčenje imovine i pozicija tih neizravnih klijenata; |
| --- | --- |

iii.

detaljan postupak kojim se neizravne klijente obavješćuje o neispunjenju obveza klijenta i očekivanom vremenskom razdoblju za unovčenje imovine i pozicija tih neizravnih klijenata;

| (b) | ugovorno se obvezuje na pokretanje postupaka za prijenos imovine i pozicija koje klijent koji ne ispunjuje obveze vodi za račun svojih neizravnih klijenata drugom klijentu ili članu sustava poravnanja kojeg su odredili relevantni neizravni klijenti klijenta koji ne ispunjuje obveze, na zahtjev tih neizravnih klijenata i bez dobivanja suglasnosti klijenta koji ne ispunjuje obveze. Taj drugi klijent ili član sustava poravnanja obvezan je prihvatiti tu imovinu i te pozicije samo ako je taj drugi klijent ili član sustava poravnanja u tom pogledu prethodno ušao u ugovorni odnos s tim relevantnim neizravnim klijentima obvezujući se na to; |
| --- | --- |

(b)

ugovorno se obvezuje na pokretanje postupaka za prijenos imovine i pozicija koje klijent koji ne ispunjuje obveze vodi za račun svojih neizravnih klijenata drugom klijentu ili članu sustava poravnanja kojeg su odredili relevantni neizravni klijenti klijenta koji ne ispunjuje obveze, na zahtjev tih neizravnih klijenata i bez dobivanja suglasnosti klijenta koji ne ispunjuje obveze. Taj drugi klijent ili član sustava poravnanja obvezan je prihvatiti tu imovinu i te pozicije samo ako je taj drugi klijent ili član sustava poravnanja u tom pogledu prethodno ušao u ugovorni odnos s tim relevantnim neizravnim klijentima obvezujući se na to;

| (c) | osigurava da se postupcima iz stavka 5. omogućuje brzo unovčenje te imovine i tih pozicija zbog neispunjenja obveza klijenta, uključujući unovčenje te imovine i tih pozicija na razini središnje druge ugovorne strane, u slučaju da se prijenos iz točke (b) zbog bilo kojeg razloga nije proveo unutar prethodno utvrđenog razdoblja prijenosa određenog u sporazumu o neizravnom poravnanju; |
| --- | --- |

(c)

osigurava da se postupcima iz stavka 5. omogućuje brzo unovčenje te imovine i tih pozicija zbog neispunjenja obveza klijenta, uključujući unovčenje te imovine i tih pozicija na razini središnje druge ugovorne strane, u slučaju da se prijenos iz točke (b) zbog bilo kojeg razloga nije proveo unutar prethodno utvrđenog razdoblja prijenosa određenog u sporazumu o neizravnom poravnanju;

| (d) | nakon unovčenja te imovine i tih pozicija ugovorno se obvezuje na pokretanje postupka isplate primitaka od unovčenja svakom od neizravnih klijenata; |
| --- | --- |

(d)

nakon unovčenja te imovine i tih pozicija ugovorno se obvezuje na pokretanje postupka isplate primitaka od unovčenja svakom od neizravnih klijenata;

| (e) | ako član sustava poravnanja nije uspio utvrditi identitet neizravnih klijenata ili dovršiti isplatu primitaka od unovčenja iz točke (d) svakom pojedinom neizravnom klijentu, bez odlaganja klijentu vraća, za račun neizravnih klijenata, sav saldo koji se duguje na temelju unovčenja te imovine i tih pozicija. |
| --- | --- |

(e)

ako član sustava poravnanja nije uspio utvrditi identitet neizravnih klijenata ili dovršiti isplatu primitaka od unovčenja iz točke (d) svakom pojedinom neizravnom klijentu, bez odlaganja klijentu vraća, za račun neizravnih klijenata, sav saldo koji se duguje na temelju unovčenja te imovine i tih pozicija.

8.   Član sustava poravnanja utvrđuje i prati sve značajne rizike koji proizlaze iz pružanja usluga neizravnog poravnanja i koji bi mogli utjecati na njegovu otpornost na nepovoljna tržišna kretanja te upravlja njima. Član sustava poravnanja uspostavlja interne postupke kako bi osigurao da se informacije iz članka 5. stavka 8. ne mogu upotrebljavati u komercijalne svrhe.

Članak 5.

Obveze klijenata

1.   Klijent koji pruža usluge neizravnog poravnanja nudi neizravnim klijentima izbor barem između vrsta računa iz članka 4. stavka 2. te osigurava da su ti neizravni klijenti u potpunosti obaviješteni o različitim razinama odvojenosti i rizicima povezanima sa svakom vrstom računa.

2.   Klijent iz stavka 1. dodjeljuje jednu od vrsta računa iz članka 4. stavka 2. neizravnim klijentima koji nisu sami izabrali jednu vrstu u razumnom roku koji je odredio klijent. Klijent bez nepotrebnog odgađanja obavješćuje neizravnog klijenta o rizicima povezanima s dodijeljenom vrstom računa. Neizravni klijent u bilo kojem trenutku može odabrati drugu vrstu računa pisanim zahtjevom upućenim klijentu.

3.   Klijent koji pruža usluge neizravnog poravnanja vodi zasebne evidencije i račune koji mu omogućuju razlikovanje vlastite imovine i pozicija od onih koje se vode za račun njegovih neizravnih klijenata.

4.   Ako imovinu i pozicije nekoliko neizravnih klijenata vodi član sustava poravnanja na računu iz članka 4. stavka 2. točke (b), klijent svakodnevno daje članu sustava poravnanja sve informacije potrebne kako bi član sustava poravnanja mogao utvrditi pozicije koje se vode za račun svakog pojedinog neizravnog klijenta.

5.   Klijent koji pruža usluge neizravnog poravnanja, u skladu s izborom svojih neizravnih klijenata, zahtijeva od člana sustava poravnanja da otvori i održava račune iz članka 4. stavka 4. kod središnje druge ugovorne strane.

6.   Klijent svojim neizravnim klijentima pruža dovoljno informacija kako bi ti neizravni klijenti mogli utvrditi središnju drugu ugovornu stranu i člana sustava poravnanja putem kojih se njihove pozicije poravnavaju.

7.   Ako imovinu i pozicije jednog ili više neizravnih klijenata član sustava poravnanja vodi na računu iz članka 4. stavka 2. točke (b), klijent u sporazume o neizravnom poravnanju sa svojim neizravnim klijentima uključuje sve uvjete potrebne kako bi osiguralo da, u slučaju neispunjenja obveza tog klijenta, član sustava poravnanja može brzo neizravnim klijentima vratiti primitke od unovčenja pozicija i imovine koji se vode za račun tih neizravnih klijenata u skladu s člankom 4. stavkom 7.

8.   Klijent pruža članu sustava poravnanja dovoljno informacija kako bi mogao utvrditi i pratiti sve značajne rizike koji proizlaze iz pružanja usluga neizravnog poravnanja i koji bi mogli utjecati na otpornost člana sustava poravnanja te upravlja njima.

9.   Klijent uspostavlja mehanizme kojima osigurava da, u slučaju neispunjenja svojih obveza, sve informacije o svojim neizravnim klijentima koje su mu dostupne odmah stavi na raspolaganje članu sustava poravnanja, uključujući identitet neizravnih klijenata iz članka 5. stavka 4.

Članak 6.

Zahtjevi u pogledu usluga neizravnog poravnanja koje pružaju neizravni klijenti

1.   Neizravni klijent može pružati usluge neizravnog poravnanja drugim neizravnim klijentima samo ako strane u sporazumima o neizravnom poravnanju ispunjuju jedan od zahtjeva iz stavka 2. i ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | neizravni klijent ovlaštena je kreditna institucija ili investicijsko društvo ili subjekt s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji bi se smatrao kreditnom institucijom ili investicijskim društvom da subjekt ima poslovni nastan u Uniji; |
| --- | --- |

(a)

neizravni klijent ovlaštena je kreditna institucija ili investicijsko društvo ili subjekt s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji bi se smatrao kreditnom institucijom ili investicijskim društvom da subjekt ima poslovni nastan u Uniji;

| (b) | neizravni klijent i drugi neizravni klijent sklapaju pisani sporazum o neizravnom poravnanju. Sporazum o neizravnom poravnanju mora uključivati barem sljedeće ugovorne uvjete:






  i. | opće uvjete iz članka 2. stavka 1. točke (b); |
| --- | --- | --- |

(b)

neizravni klijent i drugi neizravni klijent sklapaju pisani sporazum o neizravnom poravnanju. Sporazum o neizravnom poravnanju mora uključivati barem sljedeće ugovorne uvjete:

i.

opće uvjete iz članka 2. stavka 1. točke (b);

| ii. | obvezu neizravnog klijenta da poštuje sve obveze drugog neizravnog klijenta prema klijentu s obzirom na transakcije obuhvaćene sporazumom o neizravnom poravnanju; |
| --- | --- |

ii.

obvezu neizravnog klijenta da poštuje sve obveze drugog neizravnog klijenta prema klijentu s obzirom na transakcije obuhvaćene sporazumom o neizravnom poravnanju;

| (c) | imovinu i pozicije drugog neizravnog klijenta vodi član sustava poravnanja na računu iz članka 4. stavka 2. točke (a). |
| --- | --- |

(c)

imovinu i pozicije drugog neizravnog klijenta vodi član sustava poravnanja na računu iz članka 4. stavka 2. točke (a).

Svi aspekti sporazuma o neizravnom poravnanju iz točke (b) moraju se jasno dokumentirati.

2.   Za potrebe stavka 1. strane u sporazumima o neizravnom poravnanju moraju ispuniti jedan od sljedećih zahtjeva:

| (a) | član sustava poravnanja i klijent dio su iste grupe, ali neizravni klijent nije član te grupe; |
| --- | --- |

(a)

član sustava poravnanja i klijent dio su iste grupe, ali neizravni klijent nije član te grupe;

| (b) | klijent i neizravni klijent dio su iste grupe, ali ni član sustava poravnanja ni drugi neizravni klijent nisu članovi te grupe. |
| --- | --- |

(b)

klijent i neizravni klijent dio su iste grupe, ali ni član sustava poravnanja ni drugi neizravni klijent nisu članovi te grupe.

3.   Za sporazume o neizravnom poravnanju koje sklapaju strane u situacijama iz stavka 2. točke (a):

| (a) | članak 4. stavci 1., 5., 6. i 8. primjenjuju se na klijenta kao da je taj klijent član sustava poravnanja; |
| --- | --- |

(a)

članak 4. stavci 1., 5., 6. i 8. primjenjuju se na klijenta kao da je taj klijent član sustava poravnanja;

| (b) | članak 2. stavak 1. točka (b) i članak 5. stavci 2., 3., 6., 8. i 9. primjenjuju se na neizravnog klijenta kao da je taj neizravni klijent klijent. |
| --- | --- |

(b)

članak 2. stavak 1. točka (b) i članak 5. stavci 2., 3., 6., 8. i 9. primjenjuju se na neizravnog klijenta kao da je taj neizravni klijent klijent.

4.   Za sporazume o neizravnom poravnanju koje sklapaju strane u situacijama iz stavka 2. točke (b):

| (a) | članak 4. stavci 5. i 6. primjenjuju se na klijenta kao da je taj klijent član sustava poravnanja; |
| --- | --- |

(a)

članak 4. stavci 5. i 6. primjenjuju se na klijenta kao da je taj klijent član sustava poravnanja;

| (b) | članak 2. stavak 1. točka (b) i članak 5. stavci 2., 3., 6., 8. i 9. primjenjuju se na neizravnog klijenta kao da je taj neizravni klijent klijent. |
| --- | --- |

(b)

članak 2. stavak 1. točka (b) i članak 5. stavci 2., 3., 6., 8. i 9. primjenjuju se na neizravnog klijenta kao da je taj neizravni klijent klijent.

Članak 7.

Zahtjevi u pogledu usluga neizravnog poravnanja koje pružaju drugi neizravni klijenti

1.   Drugi neizravni klijent može pružati usluge neizravnog poravnanja trećim neizravnim klijentima samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | neizravni klijent i drugi neizravni klijent ovlaštene su kreditne institucije ili investicijska društva ili subjekti s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji bi se smatrali kreditnim institucijama ili investicijskim društvima da ti subjekti imaju poslovni nastan u Uniji; |
| --- | --- |

(a)

neizravni klijent i drugi neizravni klijent ovlaštene su kreditne institucije ili investicijska društva ili subjekti s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji bi se smatrali kreditnim institucijama ili investicijskim društvima da ti subjekti imaju poslovni nastan u Uniji;

| (b) | član sustava poravnanja i klijent dio su iste grupe, ali neizravni klijent nije član te grupe; |
| --- | --- |

(b)

član sustava poravnanja i klijent dio su iste grupe, ali neizravni klijent nije član te grupe;

| (c) | neizravni klijent i drugi neizravni klijent dio su iste grupe, ali treći neizravni klijent nije član te grupe; |
| --- | --- |

(c)

neizravni klijent i drugi neizravni klijent dio su iste grupe, ali treći neizravni klijent nije član te grupe;

| (d) | drugi neizravni klijent i treći neizravni klijent sklapaju pisani sporazum o neizravnom poravnanju. Sporazum o neizravnom poravnanju mora uključivati barem sljedeće ugovorne uvjete:






  i. | opće uvjete iz članka 2. stavka 1. točke (b); |
| --- | --- | --- |

(d)

drugi neizravni klijent i treći neizravni klijent sklapaju pisani sporazum o neizravnom poravnanju. Sporazum o neizravnom poravnanju mora uključivati barem sljedeće ugovorne uvjete:

i.

opće uvjete iz članka 2. stavka 1. točke (b);

| ii. | obvezu drugog neizravnog klijenta da poštuje sve obveze trećeg neizravnog klijenta prema neizravnom klijentu s obzirom na transakcije obuhvaćene sporazumom o neizravnom poravnanju; |
| --- | --- |

ii.

obvezu drugog neizravnog klijenta da poštuje sve obveze trećeg neizravnog klijenta prema neizravnom klijentu s obzirom na transakcije obuhvaćene sporazumom o neizravnom poravnanju;

| (e) | imovinu i pozicije trećeg neizravnog klijenta vodi član sustava poravnanja na računu iz članka 4. stavka 2. točke (a). |
| --- | --- |

(e)

imovinu i pozicije trećeg neizravnog klijenta vodi član sustava poravnanja na računu iz članka 4. stavka 2. točke (a).

Svi aspekti sporazuma o neizravnom poravnanju iz prvog podstavka točke (d) moraju se jasno dokumentirati.

2.   Ako drugi neizravni klijenti pružaju usluge neizravnog poravnanja u skladu sa stavkom 1.:

| (a) | članak 4. stavci 1., 5., 6. i 8. primjenjuju se na klijenta i na neizravnog klijenta kao da su oni članovi sustava poravnanja; |
| --- | --- |

(a)

članak 4. stavci 1., 5., 6. i 8. primjenjuju se na klijenta i na neizravnog klijenta kao da su oni članovi sustava poravnanja;

| (b) | članak 2. stavak 1. točka (b) i članak 5. stavci 2., 3., 6., 8. i 9. primjenjuju se na neizravnog klijenta i na drugog neizravnog klijenta kao da su oni klijenti. |
| --- | --- |

(b)

članak 2. stavak 1. točka (b) i članak 5. stavci 2., 3., 6., 8. i 9. primjenjuju se na neizravnog klijenta i na drugog neizravnog klijenta kao da su oni klijenti.

Članak 8.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 3. siječnja 2018.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. rujna 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 173, 12.6.2014., str. 84.

1

(2)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

2

(3)  Direktiva 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (SL L 166, 11.6.1998., str. 45.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

4

---

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/13

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2155

оd 22. rujna 2017.

o izmjeni Delegirane uredbe (EU) br. 149/2013 u pogledu regulatornih tehničkih standarda o dogovorima o posrednom poravnanju

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 4. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Dogovori o posrednom poravnanju ne bi trebali središnje druge ugovorne strane, članove sustava poravnanja, klijente, posredne klijente ili dodatne razine posrednih klijenata izložiti dodatnom riziku druge ugovorne strane, a imovina i pozicije posrednih klijenata trebale bi dobiti odgovarajuću razinu zaštite. Stoga je ključno da sve vrste dogovora o posrednom poravnanju ispunjuju minimalne uvjete kako bi se osigurala njihova sigurnost. U tu bi svrhu strane uključene u dogovore o posrednom poravnanju trebale podlijegati određenim obvezama, a dogovore o posrednom poravnanju trebalo bi dopustiti samo ako ispunjuju uvjete utvrđene u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Dogovori o posrednom poravnanju ne bi trebali središnje druge ugovorne strane, članove sustava poravnanja, klijente, posredne klijente ili dodatne razine posrednih klijenata izložiti dodatnom riziku druge ugovorne strane, a imovina i pozicije posrednih klijenata trebale bi dobiti odgovarajuću razinu zaštite. Stoga je ključno da sve vrste dogovora o posrednom poravnanju ispunjuju minimalne uvjete kako bi se osigurala njihova sigurnost. U tu bi svrhu strane uključene u dogovore o posrednom poravnanju trebale podlijegati određenim obvezama, a dogovore o posrednom poravnanju trebalo bi dopustiti samo ako ispunjuju uvjete utvrđene u ovoj Uredbi.

| (2) | Budući da bi imovina i pozicije druge ugovorne strane kojoj se pružaju usluge posrednog poravnanja trebale dobiti zaštitu koja ima jednak učinak kao ona iz članaka 39. i 48. Uredbe (EU) br. 648/2012, različiti koncepti posrednog klijenta ključni su za ovu Uredbu i trebali bi se u njoj definirati. |
| --- | --- |

(2)

Budući da bi imovina i pozicije druge ugovorne strane kojoj se pružaju usluge posrednog poravnanja trebale dobiti zaštitu koja ima jednak učinak kao ona iz članaka 39. i 48. Uredbe (EU) br. 648/2012, različiti koncepti posrednog klijenta ključni su za ovu Uredbu i trebali bi se u njoj definirati.

| (3) | S obzirom na to da bi se članovi sustava poravnanja trebali smatrati sudionicima u smislu Direktive 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) i kako bi se posrednim klijentima osigurala jednaka razina zaštite kao ona koju dobivaju klijenti u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012, klijenti koji pružaju usluge posrednog poravnanja trebali bi biti kreditne institucije, investicijska društva ili subjekti iz trećih zemalja koji su istovjetni kreditnim institucijama ili investicijskim društvima. |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na to da bi se članovi sustava poravnanja trebali smatrati sudionicima u smislu Direktive 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) i kako bi se posrednim klijentima osigurala jednaka razina zaštite kao ona koju dobivaju klijenti u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012, klijenti koji pružaju usluge posrednog poravnanja trebali bi biti kreditne institucije, investicijska društva ili subjekti iz trećih zemalja koji su istovjetni kreditnim institucijama ili investicijskim društvima.

| (4) | Viši stupanj posredovanja između središnje druge ugovorne strane i različitih razina posrednih klijenata zahtijeva dodatne operativne korake, dodatne račune te složenija tehnološka rješenja i tokove obrade. Iz toga proizlazi povećana složenost dogovora o posrednom poravnanju u odnosu na dogovore o poravnanju s klijentima. Taj bi veći stupanj posredovanja stoga trebalo ublažiti zahtjevima u pogledu alternativnog i operativno jednostavnijeg izbora struktura računa za dogovore o posrednom poravnanju u odnosu na dogovore o poravnanju s klijentima. |
| --- | --- |

(4)

Viši stupanj posredovanja između središnje druge ugovorne strane i različitih razina posrednih klijenata zahtijeva dodatne operativne korake, dodatne račune te složenija tehnološka rješenja i tokove obrade. Iz toga proizlazi povećana složenost dogovora o posrednom poravnanju u odnosu na dogovore o poravnanju s klijentima. Taj bi veći stupanj posredovanja stoga trebalo ublažiti zahtjevima u pogledu alternativnog i operativno jednostavnijeg izbora struktura računa za dogovore o posrednom poravnanju u odnosu na dogovore o poravnanju s klijentima.

| (5) | Dogovori o poravnanju s klijentima zahtijevaju ponudu pojedinačno odvojenih računa. Međutim, za dogovore o posrednom poravnanju trebalo bi zahtijevati samo pružanje bruto zbirne posredne strukture računa s mehanizmom za prijenos pozvane marže i, ako je tako dogovoreno, marže koja premašuje pozvanu maržu, s posrednog klijenta pa uzlazno sve do središnje druge ugovorne strane, na način da se ne dopusti netiranje pozicija različitih posrednih klijenata u istom bruto zbirnom posrednom računu povrh zbirnih posrednih računa koji omogućuju takvo netiranje. Tim se mehanizmom omogućuje utvrđivanje kolaterala i pozicija koji se vode za račun određenog posrednog klijenta s jedne strane i kolaterala i pozicija koji se vode za račun klijenta ili drugih posrednih klijenata s druge strane, na način jednak pojedinačno odvojenim računima. |
| --- | --- |

(5)

Dogovori o poravnanju s klijentima zahtijevaju ponudu pojedinačno odvojenih računa. Međutim, za dogovore o posrednom poravnanju trebalo bi zahtijevati samo pružanje bruto zbirne posredne strukture računa s mehanizmom za prijenos pozvane marže i, ako je tako dogovoreno, marže koja premašuje pozvanu maržu, s posrednog klijenta pa uzlazno sve do središnje druge ugovorne strane, na način da se ne dopusti netiranje pozicija različitih posrednih klijenata u istom bruto zbirnom posrednom računu povrh zbirnih posrednih računa koji omogućuju takvo netiranje. Tim se mehanizmom omogućuje utvrđivanje kolaterala i pozicija koji se vode za račun određenog posrednog klijenta s jedne strane i kolaterala i pozicija koji se vode za račun klijenta ili drugih posrednih klijenata s druge strane, na način jednak pojedinačno odvojenim računima.

| (6) | Osim toga, čak i ako imovina i pozicije koje se vode na bruto zbirnoj strukturi računa za dogovore o posrednom poravnanju i dalje mogu biti izložene gubitcima drugog posrednog klijenta jer su ta imovina i te pozicije objedinjene na jednom računu, brzina kojom se ta imovina i te pozicije mogu utvrditi ako je to potrebno za njihovo unovčenje zbog neispunjavanja obveza pridonosi što većem umanjenju tog mogućeg gubitka. |
| --- | --- |

(6)

Osim toga, čak i ako imovina i pozicije koje se vode na bruto zbirnoj strukturi računa za dogovore o posrednom poravnanju i dalje mogu biti izložene gubitcima drugog posrednog klijenta jer su ta imovina i te pozicije objedinjene na jednom računu, brzina kojom se ta imovina i te pozicije mogu utvrditi ako je to potrebno za njihovo unovčenje zbog neispunjavanja obveza pridonosi što većem umanjenju tog mogućeg gubitka.

| (7) | Tim se mehanizmom omogućuje znatno jednostavnija struktura računa kojom se umanjuju trošak i složenost u odnosu na pojedinačno odvojene račune dok se istodobno omogućuje i razlikovanje kolaterala i pozicija različitih posrednih klijenata, čime se osigurava razina zaštite jednaka onoj koja se pruža pojedinačno odvojenim računom. Međutim, zahtjev za pružanje bruto zbirnih posrednih računa ne bi trebao značiti da je isključena mogućnost pružanja pojedinačno odvojenih posrednih računa posrednim klijentima u okviru dogovora o poravnanju koji uključuju središnju drugu ugovornu stranu, člana sustava poravnanja, klijenta i jednu razinu posrednih klijenata. |
| --- | --- |

(7)

Tim se mehanizmom omogućuje znatno jednostavnija struktura računa kojom se umanjuju trošak i složenost u odnosu na pojedinačno odvojene račune dok se istodobno omogućuje i razlikovanje kolaterala i pozicija različitih posrednih klijenata, čime se osigurava razina zaštite jednaka onoj koja se pruža pojedinačno odvojenim računom. Međutim, zahtjev za pružanje bruto zbirnih posrednih računa ne bi trebao značiti da je isključena mogućnost pružanja pojedinačno odvojenih posrednih računa posrednim klijentima u okviru dogovora o poravnanju koji uključuju središnju drugu ugovornu stranu, člana sustava poravnanja, klijenta i jednu razinu posrednih klijenata.

| (8) | Kako bi se olakšao pristup središnjem poravnanju racionalizacijom usluga poravnanja i pojednostavnjenjem poslovnih odnosa između članova sustava poravnanja, klijenata i posrednih klijenata, neke grupe nude usluge poravnanja s pomoću dvaju subjekata iz iste grupe koji služe kao posrednici u pružanju tih usluga. Zbog sličnih razloga grupa klijenta ponekad upotrebljava jedan subjekt koji će poslovati izravno s članom sustava poravnanja i drugi subjekt koji će poslovati izravno s posrednim klijentom, obično jer drugi subjekt ima poslovni nastan u jurisdikciji posrednog klijenta. U tim slučajevima usluge poravnanja racionalizirane su u različitim gospodarskim djelatnostima grupe, a pojednostavnjen je i poslovni odnos između članova sustava poravnanja, klijenata i posrednih klijenata. Te bi vrste dogovora trebalo dopustiti ako ispunjuju posebne uvjete kojima se osigurava da se rizik druge ugovorne strane neće povećati te da se posrednom poravnanju pruža odgovarajuća razina zaštite. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se olakšao pristup središnjem poravnanju racionalizacijom usluga poravnanja i pojednostavnjenjem poslovnih odnosa između članova sustava poravnanja, klijenata i posrednih klijenata, neke grupe nude usluge poravnanja s pomoću dvaju subjekata iz iste grupe koji služe kao posrednici u pružanju tih usluga. Zbog sličnih razloga grupa klijenta ponekad upotrebljava jedan subjekt koji će poslovati izravno s članom sustava poravnanja i drugi subjekt koji će poslovati izravno s posrednim klijentom, obično jer drugi subjekt ima poslovni nastan u jurisdikciji posrednog klijenta. U tim slučajevima usluge poravnanja racionalizirane su u različitim gospodarskim djelatnostima grupe, a pojednostavnjen je i poslovni odnos između članova sustava poravnanja, klijenata i posrednih klijenata. Te bi vrste dogovora trebalo dopustiti ako ispunjuju posebne uvjete kojima se osigurava da se rizik druge ugovorne strane neće povećati te da se posrednom poravnanju pruža odgovarajuća razina zaštite.

| (9) | U lancima posrednog poravnanja koji uključuju više sudionika od središnje druge ugovorne strane, člana sustava poravnanja, klijenta i jedne razine posrednih klijenata upotreba pojedinačno odvojenih računa mogla bi dovesti do neočekivanih tehničkih poteškoća jer bi trebalo upravljati mogućim neispunjavanjem obveza jedne ili više drugih ugovornih strana u tom lancu i većim brojem pojedinačno odvojenih računa. Ponudom pojedinačno odvojenih računa u tim duljim lancima moglo bi se u zabludu dovesti druge ugovorne strane koje traže razinu zaštite koja se obično povezuje s pojedinačno odvojenim računima jer se ta razina zaštite možda neće ostvariti u nekima od tih duljih lanaca. Kako bi se izbjegli rizici koji proizlaze iz te pogrešne pretpostavke, u tim duljim lancima posrednog poravnanja trebalo bi smjeti upotrebljavati samo zbirne odvojene račune, pod uvjetom da su druge ugovorne strane koje provode poravnanje putem tih dogovora u potpunosti upoznate s razinom odvojenosti i rizicima povezanima s tom vrstom računa. |
| --- | --- |

(9)

U lancima posrednog poravnanja koji uključuju više sudionika od središnje druge ugovorne strane, člana sustava poravnanja, klijenta i jedne razine posrednih klijenata upotreba pojedinačno odvojenih računa mogla bi dovesti do neočekivanih tehničkih poteškoća jer bi trebalo upravljati mogućim neispunjavanjem obveza jedne ili više drugih ugovornih strana u tom lancu i većim brojem pojedinačno odvojenih računa. Ponudom pojedinačno odvojenih računa u tim duljim lancima moglo bi se u zabludu dovesti druge ugovorne strane koje traže razinu zaštite koja se obično povezuje s pojedinačno odvojenim računima jer se ta razina zaštite možda neće ostvariti u nekima od tih duljih lanaca. Kako bi se izbjegli rizici koji proizlaze iz te pogrešne pretpostavke, u tim duljim lancima posrednog poravnanja trebalo bi smjeti upotrebljavati samo zbirne odvojene račune, pod uvjetom da su druge ugovorne strane koje provode poravnanje putem tih dogovora u potpunosti upoznate s razinom odvojenosti i rizicima povezanima s tom vrstom računa.

| (10) | Kako bi se osiguralo da je iznos marže pozvane u okviru bruto zbirne posredne strukture računa jednak iznosu koji bi se pozvao u slučaju upotrebe pojedinačno odvojenog posrednog računa za poravnanje, središnja druga ugovorna strana trebala bi dobiti informacije o pozicijama koje se vode za račun posrednog klijenta kako bi izračunala povezani maržni poziv na temelju svakog pojedinog posrednog klijenta. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se osiguralo da je iznos marže pozvane u okviru bruto zbirne posredne strukture računa jednak iznosu koji bi se pozvao u slučaju upotrebe pojedinačno odvojenog posrednog računa za poravnanje, središnja druga ugovorna strana trebala bi dobiti informacije o pozicijama koje se vode za račun posrednog klijenta kako bi izračunala povezani maržni poziv na temelju svakog pojedinog posrednog klijenta.

| (11) | Kako bi se osigurala istovjetnost s poravnanjem klijenata, član sustava poravnanja trebao bi uspostaviti postupke kojima se olakšava prijenos pozicija posrednog klijenta alternativnom klijentu zbog neispunjavanja obveza klijenta koji pruža usluge posrednog poravnanja. Zbog istog razloga član sustava poravnanja trebao bi uspostaviti i postupke za unovčenje pozicija i imovine posrednih klijenata te povrat primitaka od unovčenja tim posrednim klijentima ako su oni poznati. Ako se, zbog bilo kojeg razloga, primitci od unovčenja ne mogu vratiti izravno posrednim klijentima na koje se odnose, primitke od unovčenja trebalo bi vratiti klijentu koji ne ispunjuje obveze za račun njegovih posrednih klijenata. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se osigurala istovjetnost s poravnanjem klijenata, član sustava poravnanja trebao bi uspostaviti postupke kojima se olakšava prijenos pozicija posrednog klijenta alternativnom klijentu zbog neispunjavanja obveza klijenta koji pruža usluge posrednog poravnanja. Zbog istog razloga član sustava poravnanja trebao bi uspostaviti i postupke za unovčenje pozicija i imovine posrednih klijenata te povrat primitaka od unovčenja tim posrednim klijentima ako su oni poznati. Ako se, zbog bilo kojeg razloga, primitci od unovčenja ne mogu vratiti izravno posrednim klijentima na koje se odnose, primitke od unovčenja trebalo bi vratiti klijentu koji ne ispunjuje obveze za račun njegovih posrednih klijenata.

| (12) | Trebalo bi uspostaviti postupke kako bi se, u slučaju neispunjavanja obveza klijenta, informacije o identitetu posrednih klijenata mogle otkriti i kako bi član sustava poravnanja mogao utvrditi koja imovina i pozicije pripadaju kojem posrednom klijentu. |
| --- | --- |

(12)

Trebalo bi uspostaviti postupke kako bi se, u slučaju neispunjavanja obveza klijenta, informacije o identitetu posrednih klijenata mogle otkriti i kako bi član sustava poravnanja mogao utvrditi koja imovina i pozicije pripadaju kojem posrednom klijentu.

| (13) | Klijent koji pruža usluge posrednog poravnanja trebao bi posrednom klijentu ponuditi izbor struktura računa. Međutim, moguće je da posredni klijent nije obavijestio klijenta o svojem izboru u razumnom roku. U tom slučaju klijent bi trebao moći pružiti usluge posrednog poravnanja tom posrednom klijentu s pomoću bilo koje strukture računa, pod uvjetom da klijent obavijesti posrednog klijenta o upotrijebljenoj strukturi računa, rizicima povezanima s tim računom i njegovoj razini odvojenosti te o mogućnosti promjene strukture računa u bilo kojem trenutku. |
| --- | --- |

(13)

Klijent koji pruža usluge posrednog poravnanja trebao bi posrednom klijentu ponuditi izbor struktura računa. Međutim, moguće je da posredni klijent nije obavijestio klijenta o svojem izboru u razumnom roku. U tom slučaju klijent bi trebao moći pružiti usluge posrednog poravnanja tom posrednom klijentu s pomoću bilo koje strukture računa, pod uvjetom da klijent obavijesti posrednog klijenta o upotrijebljenoj strukturi računa, rizicima povezanima s tim računom i njegovoj razini odvojenosti te o mogućnosti promjene strukture računa u bilo kojem trenutku.

| (14) | Dogovori o posrednom poravnanju mogu prouzročiti određene rizike. Stoga je nužno da sve strane koje sudjeluju u dogovorima o posrednom poravnanju, uključujući članove sustava poravnanja i središnje druge ugovorne strane, redovito utvrđuju i prate sve značajne rizike koji proizlaze iz tih dogovora te upravljaju njima. U tu je svrhu posebno važno da klijenti i članovi sustava poravnanja dijele informacije na odgovarajući način. Međutim, članovi sustava poravnanja trebali bi osigurati da se te informacije upotrebljavaju samo za potrebe upravljanja rizicima i kolateraliziranja te da nema zlouporabe poslovno osjetljivih informacija. |
| --- | --- |

(14)

Dogovori o posrednom poravnanju mogu prouzročiti određene rizike. Stoga je nužno da sve strane koje sudjeluju u dogovorima o posrednom poravnanju, uključujući članove sustava poravnanja i središnje druge ugovorne strane, redovito utvrđuju i prate sve značajne rizike koji proizlaze iz tih dogovora te upravljaju njima. U tu je svrhu posebno važno da klijenti i članovi sustava poravnanja dijele informacije na odgovarajući način. Međutim, članovi sustava poravnanja trebali bi osigurati da se te informacije upotrebljavaju samo za potrebe upravljanja rizicima i kolateraliziranja te da nema zlouporabe poslovno osjetljivih informacija.

| (15) | Radi dosljednosti i osiguravanja nesmetanog funkcioniranja financijskog tržišta potrebno je odredbe ove Uredbe i odredbe donesene u skladu s člankom 30. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 600/2014 (3) primjenjivati od istog datuma. |
| --- | --- |

(15)

Radi dosljednosti i osiguravanja nesmetanog funkcioniranja financijskog tržišta potrebno je odredbe ove Uredbe i odredbe donesene u skladu s člankom 30. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 600/2014 (3) primjenjivati od istog datuma.

| (16) | Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) dostavilo Komisiji. |
| --- | --- |

(16)

Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) dostavilo Komisiji.

| (17) | U skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4) ESMA je provela javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analizirala povezane potencijalne troškove i koristi te je zatražila mišljenje Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- |

(17)

U skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4) ESMA je provela javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analizirala povezane potencijalne troškove i koristi te je zatražila mišljenje Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća.

| (18) | Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 149/2013 (5) trebalo bi stoga izmijeniti, |
| --- | --- |

(18)

Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 149/2013 (5) trebalo bi stoga izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjena Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 149/2013

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 149/2013 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u članku 1., točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | ‚dogovori o posrednom poravnanju’ znači skup ugovornih odnosa između pružatelja i primatelja usluga posrednog poravnanja koje pruža klijent, posredni klijent ili drugi posredni klijent”; |
| --- | --- | --- |

(1)

u članku 1., točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

‚dogovori o posrednom poravnanju’ znači skup ugovornih odnosa između pružatelja i primatelja usluga posrednog poravnanja koje pruža klijent, posredni klijent ili drugi posredni klijent”;

| (2) | U članku 1. dodaju se sljedeće točke (d) i (e):






  „(d) | ‚drugi posredni klijent’ znači klijent posrednog klijenta; |
| --- | --- | --- |

(2)

U članku 1. dodaju se sljedeće točke (d) i (e):

„(d)

‚drugi posredni klijent’ znači klijent posrednog klijenta;

| (e) | ‚treći posredni klijent’ znači klijent drugog posrednog klijenta”. |
| --- | --- |

(e)

‚treći posredni klijent’ znači klijent drugog posrednog klijenta”.

| (3) | Članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 2.
  Zahtjevi u pogledu usluga posrednog poravnanja koje pružaju klijenti

  1.   Klijent može pružati usluge posrednog poravnanja posrednim klijentima samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:






  (a) | klijent je ovlaštena kreditna institucija ili investicijsko društvo ili subjekt s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji bi se smatrao kreditnom institucijom ili investicijskim društvom da taj subjekt ima poslovni nastan u Uniji; |
| --- | --- | --- |

(3)

Članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 2.

Zahtjevi u pogledu usluga posrednog poravnanja koje pružaju klijenti

1.   Klijent može pružati usluge posrednog poravnanja posrednim klijentima samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

(a)

klijent je ovlaštena kreditna institucija ili investicijsko društvo ili subjekt s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji bi se smatrao kreditnom institucijom ili investicijskim društvom da taj subjekt ima poslovni nastan u Uniji;

| (b) | klijent pruža usluge posrednog poravnanja po razumnim komercijalnim uvjetima i javno objavljuje opće uvjete po kojima pruža te usluge; |
| --- | --- |

(b)

klijent pruža usluge posrednog poravnanja po razumnim komercijalnim uvjetima i javno objavljuje opće uvjete po kojima pruža te usluge;

| (c) | član sustava poravnanja složio se s općim uvjetima iz točke (b) ovog stavka. |
| --- | --- |

(c)

član sustava poravnanja složio se s općim uvjetima iz točke (b) ovog stavka.

2.   Klijent iz stavka 1. i posredni klijent sklapaju pisani dogovor o posrednom poravnanju. Dogovor o posrednom poravnanju mora uključivati barem sljedeće ugovorne uvjete:

| (a) | opće uvjete iz stavka 1. točke (b); |
| --- | --- |

(a)

opće uvjete iz stavka 1. točke (b);

| (b) | obvezu klijenta da poštuje sve obveze posrednog klijenta prema članu sustava poravnanja s obzirom na transakcije obuhvaćene dogovorom o posrednom poravnanju. |
| --- | --- |

(b)

obvezu klijenta da poštuje sve obveze posrednog klijenta prema članu sustava poravnanja s obzirom na transakcije obuhvaćene dogovorom o posrednom poravnanju.

Svi aspekti dogovora o posrednom poravnanju moraju se jasno dokumentirati.

3.   Središnja druga ugovorna strana ne sprječava zaključenje dogovora o posrednom poravnanju koji se sklapaju po razumnim komercijalnim uvjetima”.

| (4) | Članak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 3.
  Obveze središnjih drugih ugovornih strana

  1.   Središnja druga ugovorna strana otvara i održava sve račune iz članka 4. stavka 4. u skladu sa zahtjevom člana sustava poravnanja.


  2.   Središnja druga ugovorna strana koja vodi imovinu i pozicije nekoliko posrednih klijenata na računu iz članka 4. stavka 4. točke (b) vodi zasebne evidencije pozicija svakog posrednog klijenta, izračunava marže s obzirom na svakog posrednog klijenta i prikuplja zbroj tih marži na bruto osnovi, na temelju informacija iz članka 4. stavka 3.


  3.   Središnja druga ugovorna strana utvrđuje i prati sve značajne rizike koji proizlaze iz pružanja usluga posrednog poravnanja i koji bi mogli utjecati na njezinu otpornost na nepovoljna tržišna kretanja te upravlja njima”. |
| --- | --- |

(4)

Članak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 3.

Obveze središnjih drugih ugovornih strana

1.   Središnja druga ugovorna strana otvara i održava sve račune iz članka 4. stavka 4. u skladu sa zahtjevom člana sustava poravnanja.

2.   Središnja druga ugovorna strana koja vodi imovinu i pozicije nekoliko posrednih klijenata na računu iz članka 4. stavka 4. točke (b) vodi zasebne evidencije pozicija svakog posrednog klijenta, izračunava marže s obzirom na svakog posrednog klijenta i prikuplja zbroj tih marži na bruto osnovi, na temelju informacija iz članka 4. stavka 3.

3.   Središnja druga ugovorna strana utvrđuje i prati sve značajne rizike koji proizlaze iz pružanja usluga posrednog poravnanja i koji bi mogli utjecati na njezinu otpornost na nepovoljna tržišna kretanja te upravlja njima”.

| (5) | Članak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 4.
  Obveze članova sustava poravnanja

  1.   Član sustava poravnanja koji pruža usluge posrednog poravnanja čini to po razumnim komercijalnim uvjetima i javno objavljuje opće uvjete u skladu s kojima pruža te usluge.
  Opći uvjeti iz prvog podstavka uključuju minimalna financijska sredstva i zahtjeve u pogledu operativnog kapaciteta za klijente koji pružaju usluge posrednog poravnanja.


  2.   Član sustava poravnanja koji pruža usluge posrednog poravnanja otvara i održava barem sljedeće račune u skladu sa zahtjevom klijenta:






  (a) | zbirni račun s imovinom i pozicijama koje taj klijent vodi za račun svojih posrednih klijenata; |
| --- | --- | --- |

(5)

Članak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 4.

Obveze članova sustava poravnanja

1.   Član sustava poravnanja koji pruža usluge posrednog poravnanja čini to po razumnim komercijalnim uvjetima i javno objavljuje opće uvjete u skladu s kojima pruža te usluge.

Opći uvjeti iz prvog podstavka uključuju minimalna financijska sredstva i zahtjeve u pogledu operativnog kapaciteta za klijente koji pružaju usluge posrednog poravnanja.

2.   Član sustava poravnanja koji pruža usluge posrednog poravnanja otvara i održava barem sljedeće račune u skladu sa zahtjevom klijenta:

(a)

zbirni račun s imovinom i pozicijama koje taj klijent vodi za račun svojih posrednih klijenata;

| (b) | zbirni račun s imovinom i pozicijama koje taj klijent vodi za račun svojih posrednih klijenata i na kojem član sustava poravnanja osigurava da se pozicijama posrednog klijenta ne prebijaju pozicije drugog posrednog klijenta te da se imovina posrednog klijenta ne može upotrijebiti za pokrivanje pozicija drugog posrednog klijenta. |
| --- | --- |

(b)

zbirni račun s imovinom i pozicijama koje taj klijent vodi za račun svojih posrednih klijenata i na kojem član sustava poravnanja osigurava da se pozicijama posrednog klijenta ne prebijaju pozicije drugog posrednog klijenta te da se imovina posrednog klijenta ne može upotrijebiti za pokrivanje pozicija drugog posrednog klijenta.

3.   Član sustava poravnanja koji vodi imovinu i pozicije za račun nekoliko posrednih klijenata na računu iz stavka 2. točke (b) svakodnevno daje središnjoj drugoj ugovornoj strani sve informacije potrebne kako bi središnja druga ugovorna strana mogla utvrditi pozicije koje se vode za račun svakog pojedinog posrednog klijenta. Te se informacije temelje na informacijama iz članka 5. stavka 4.

4.   Član sustava poravnanja koji pruža usluge posrednog poravnanja kod središnje druge ugovorne strane otvara i održava barem sljedeće račune u skladu sa zahtjevom klijenta:

| (a) | odvojeni račun isključivo za potrebu vođenja imovine i pozicija posrednih klijenata koje član sustava poravnanja drži na računu iz stavka 2. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

odvojeni račun isključivo za potrebu vođenja imovine i pozicija posrednih klijenata koje član sustava poravnanja drži na računu iz stavka 2. točke (a);

| (b) | odvojeni račun isključivo za potrebu vođenja imovine i pozicija posrednih klijenata svakog klijenta koje član sustava poravnanja drži na računu iz stavka 2. točke (b). |
| --- | --- |

(b)

odvojeni račun isključivo za potrebu vođenja imovine i pozicija posrednih klijenata svakog klijenta koje član sustava poravnanja drži na računu iz stavka 2. točke (b).

5.   Član sustava poravnanja uspostavlja postupke za upravljanje neispunjenim obvezama klijenta koji pruža usluge posrednog poravnanja.

6.   Član sustava poravnanja koji vodi imovinu i pozicije posrednih klijenata na računu iz stavka 2. točke (a) čini sljedeće:

| (a) | osigurava da se postupcima iz stavka 5. omogućuje brzo unovčenje te imovine i tih pozicija zbog neispunjenja obveza klijenta, uključujući unovčenje te imovine i tih pozicija na razini središnje druge ugovorne strane, te da uključuju detaljan postupak kojim se posredne klijente obavješćuje o neispunjenju obveza klijenta i očekivanom vremenskom razdoblju za unovčenje imovine i pozicija tih posrednih klijenata; |
| --- | --- |

(a)

osigurava da se postupcima iz stavka 5. omogućuje brzo unovčenje te imovine i tih pozicija zbog neispunjenja obveza klijenta, uključujući unovčenje te imovine i tih pozicija na razini središnje druge ugovorne strane, te da uključuju detaljan postupak kojim se posredne klijente obavješćuje o neispunjenju obveza klijenta i očekivanom vremenskom razdoblju za unovčenje imovine i pozicija tih posrednih klijenata;

| (b) | neposredno nakon dovršetka postupka upravljanja neispunjenim obvezama klijenta tom klijentu vraća, za račun posrednih klijenata, sav saldo koji se duguje na temelju unovčenja te imovine i tih pozicija. |
| --- | --- |

(b)

neposredno nakon dovršetka postupka upravljanja neispunjenim obvezama klijenta tom klijentu vraća, za račun posrednih klijenata, sav saldo koji se duguje na temelju unovčenja te imovine i tih pozicija.

7.   Član sustava poravnanja koji vodi imovinu i pozicije posrednih klijenata na računu iz stavka 2. točke (b) čini sljedeće:

| (a) | u postupke iz stavka 5. uključuje:






  i. | korake za prijenos imovine i pozicija koje vodi klijent koji ne ispunjuje obveze za račun svojih posrednih klijenata drugom klijentu ili članu sustava poravnanja; |
| --- | --- | --- |

(a)

u postupke iz stavka 5. uključuje:

i.

korake za prijenos imovine i pozicija koje vodi klijent koji ne ispunjuje obveze za račun svojih posrednih klijenata drugom klijentu ili članu sustava poravnanja;

| ii. | korake za isplatu primitaka od unovčenja imovine i pozicija tog posrednog klijenta svakom posrednom klijentu; |
| --- | --- |

ii.

korake za isplatu primitaka od unovčenja imovine i pozicija tog posrednog klijenta svakom posrednom klijentu;

| iii. | detaljan postupak kojim se posredne klijente obavješćuje o neispunjenju obveza klijenta i očekivanom vremenskom razdoblju za unovčenje imovine i pozicija tih posrednih klijenata; |
| --- | --- |

iii.

detaljan postupak kojim se posredne klijente obavješćuje o neispunjenju obveza klijenta i očekivanom vremenskom razdoblju za unovčenje imovine i pozicija tih posrednih klijenata;

| (b) | ugovorno se obvezuje na pokretanje postupaka za prijenos imovine i pozicija koje klijent koji ne ispunjuje obveze vodi za račun svojih posrednih klijenata drugom klijentu ili članu sustava poravnanja kojeg su odredili relevantni posredni klijenti klijenta koji ne ispunjuje obveze, na zahtjev tih posrednih klijenata i bez dobivanja suglasnosti klijenta koji ne ispunjuje obveze. Taj drugi klijent ili član sustava poravnanja obvezan je prihvatiti tu imovinu i te pozicije samo ako je taj drugi klijent ili član sustava poravnanja u tom pogledu prethodno ušao u ugovorni odnos s tim relevantnim posrednim klijentima obvezujući se na to; |
| --- | --- |

(b)

ugovorno se obvezuje na pokretanje postupaka za prijenos imovine i pozicija koje klijent koji ne ispunjuje obveze vodi za račun svojih posrednih klijenata drugom klijentu ili članu sustava poravnanja kojeg su odredili relevantni posredni klijenti klijenta koji ne ispunjuje obveze, na zahtjev tih posrednih klijenata i bez dobivanja suglasnosti klijenta koji ne ispunjuje obveze. Taj drugi klijent ili član sustava poravnanja obvezan je prihvatiti tu imovinu i te pozicije samo ako je taj drugi klijent ili član sustava poravnanja u tom pogledu prethodno ušao u ugovorni odnos s tim relevantnim posrednim klijentima obvezujući se na to;

| (c) | osigurava da se postupcima iz stavka 5. omogućuje brzo unovčenje te imovine i tih pozicija zbog neispunjenja obveza klijenta, uključujući unovčenje te imovine i tih pozicija na razini središnje druge ugovorne strane, u slučaju da se prijenos iz točke (b) zbog bilo kojeg razloga nije proveo unutar prethodno utvrđenog razdoblja prijenosa određenog u dogovoru o posrednom poravnanju; |
| --- | --- |

(c)

osigurava da se postupcima iz stavka 5. omogućuje brzo unovčenje te imovine i tih pozicija zbog neispunjenja obveza klijenta, uključujući unovčenje te imovine i tih pozicija na razini središnje druge ugovorne strane, u slučaju da se prijenos iz točke (b) zbog bilo kojeg razloga nije proveo unutar prethodno utvrđenog razdoblja prijenosa određenog u dogovoru o posrednom poravnanju;

| (d) | nakon unovčenja te imovine i tih pozicija ugovorno se obvezuje na pokretanje postupka isplate primitaka od unovčenja svakom od posrednih klijenata; |
| --- | --- |

(d)

nakon unovčenja te imovine i tih pozicija ugovorno se obvezuje na pokretanje postupka isplate primitaka od unovčenja svakom od posrednih klijenata;

| (e) | ako član sustava poravnanja nije uspio utvrditi identitet posrednih klijenata ili dovršiti isplatu primitaka od unovčenja iz točke (d) svakom pojedinom posrednom klijentu, bez odlaganja klijentu vraća, za račun posrednih klijenata, sav saldo koji se duguje na temelju unovčenja te imovine i tih pozicija. |
| --- | --- |

(e)

ako član sustava poravnanja nije uspio utvrditi identitet posrednih klijenata ili dovršiti isplatu primitaka od unovčenja iz točke (d) svakom pojedinom posrednom klijentu, bez odlaganja klijentu vraća, za račun posrednih klijenata, sav saldo koji se duguje na temelju unovčenja te imovine i tih pozicija.

8.   Član sustava poravnanja utvrđuje i prati sve značajne rizike koji proizlaze iz pružanja usluga posrednog poravnanja i koji bi mogli utjecati na njegovu otpornost na nepovoljna tržišna kretanja te upravlja njima. Član sustava poravnanja uspostavlja interne postupke kako bi osigurao da se informacije iz članka 5. stavka 8. ne mogu upotrebljavati u komercijalne svrhe”.

| (6) | Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 5.
  Obveze klijenata

  1.   Klijent koji pruža usluge posrednog poravnanja nudi posrednim klijentima izbor barem između vrsta računa iz članka 4. stavka 2. te osigurava da su ti posredni klijenti u potpunosti obaviješteni o različitim razinama odvojenosti i rizicima povezanima sa svakom vrstom računa.


  2.   Klijent iz stavka 1. dodjeljuje jednu od vrsta računa iz članka 4. stavka 2. posrednim klijentima koji nisu sami izabrali jednu vrstu u razumnom roku koji je odredio klijent. Klijent bez nepotrebnog odgađanja obavješćuje posrednog klijenta o rizicima povezanima s dodijeljenom vrstom računa. Posredni klijent u bilo kojem trenutku može odabrati drugu vrstu računa pisanim zahtjevom upućenim klijentu.


  3.   Klijent koji pruža usluge posrednog poravnanja vodi zasebne evidencije i račune koji mu omogućuju razlikovanje vlastite imovine i pozicija od onih koje se vode za račun njegovih posrednih klijenata.


  4.   Ako imovinu i pozicije nekoliko posrednih klijenata vodi član sustava poravnanja na računu iz članka 4. stavka 2. točke (b), klijent svakodnevno daje članu sustava poravnanja sve informacije potrebne kako bi član sustava poravnanja mogao utvrditi pozicije koje se vode za račun svakog pojedinog posrednog klijenta.


  5.   Klijent koji pruža usluge posrednog poravnanja, u skladu s izborom svojih posrednih klijenata, zahtijeva od člana sustava poravnanja da otvori i održava račune iz članka 4. stavka 4. kod središnje druge ugovorne strane.


  6.   Klijent svojim posrednim klijentima pruža dovoljno informacija kako bi ti posredni klijenti mogli utvrditi središnju drugu ugovornu stranu i člana sustava poravnanja putem kojih se njihove pozicije poravnavaju.


  7.   Ako imovinu i pozicije jednog ili više posrednih klijenata član sustava poravnanja vodi na računu iz članka 4. stavka 2. točke (b), klijent u dogovore o posrednom poravnanju sa svojim posrednim klijentima uključuje sve uvjete potrebne kako bi osiguralo da, u slučaju neispunjenja obveza tog klijenta, član sustava poravnanja može brzo posrednim klijentima vratiti primitke od unovčenja pozicija i imovine koji se vode za račun tih posrednih klijenata u skladu s člankom 4. stavkom 7.


  8.   Klijent pruža članu sustava poravnanja dovoljno informacija kako bi mogao utvrditi i pratiti sve značajne rizike koji proizlaze iz pružanja usluga posrednog poravnanja i koji bi mogli utjecati na otpornost člana sustava poravnanja te upravlja njima.


  9.   Klijent uspostavlja mehanizme kojima osigurava da, u slučaju neispunjenja svojih obveza, sve informacije o svojim posrednim klijentima koje su mu dostupne odmah stavi na raspolaganje članu sustava poravnanja, uključujući identitet posrednih klijenata iz članka 5. stavka 4”. |
| --- | --- |

(6)

Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 5.

Obveze klijenata

1.   Klijent koji pruža usluge posrednog poravnanja nudi posrednim klijentima izbor barem između vrsta računa iz članka 4. stavka 2. te osigurava da su ti posredni klijenti u potpunosti obaviješteni o različitim razinama odvojenosti i rizicima povezanima sa svakom vrstom računa.

2.   Klijent iz stavka 1. dodjeljuje jednu od vrsta računa iz članka 4. stavka 2. posrednim klijentima koji nisu sami izabrali jednu vrstu u razumnom roku koji je odredio klijent. Klijent bez nepotrebnog odgađanja obavješćuje posrednog klijenta o rizicima povezanima s dodijeljenom vrstom računa. Posredni klijent u bilo kojem trenutku može odabrati drugu vrstu računa pisanim zahtjevom upućenim klijentu.

3.   Klijent koji pruža usluge posrednog poravnanja vodi zasebne evidencije i račune koji mu omogućuju razlikovanje vlastite imovine i pozicija od onih koje se vode za račun njegovih posrednih klijenata.

4.   Ako imovinu i pozicije nekoliko posrednih klijenata vodi član sustava poravnanja na računu iz članka 4. stavka 2. točke (b), klijent svakodnevno daje članu sustava poravnanja sve informacije potrebne kako bi član sustava poravnanja mogao utvrditi pozicije koje se vode za račun svakog pojedinog posrednog klijenta.

5.   Klijent koji pruža usluge posrednog poravnanja, u skladu s izborom svojih posrednih klijenata, zahtijeva od člana sustava poravnanja da otvori i održava račune iz članka 4. stavka 4. kod središnje druge ugovorne strane.

6.   Klijent svojim posrednim klijentima pruža dovoljno informacija kako bi ti posredni klijenti mogli utvrditi središnju drugu ugovornu stranu i člana sustava poravnanja putem kojih se njihove pozicije poravnavaju.

7.   Ako imovinu i pozicije jednog ili više posrednih klijenata član sustava poravnanja vodi na računu iz članka 4. stavka 2. točke (b), klijent u dogovore o posrednom poravnanju sa svojim posrednim klijentima uključuje sve uvjete potrebne kako bi osiguralo da, u slučaju neispunjenja obveza tog klijenta, član sustava poravnanja može brzo posrednim klijentima vratiti primitke od unovčenja pozicija i imovine koji se vode za račun tih posrednih klijenata u skladu s člankom 4. stavkom 7.

8.   Klijent pruža članu sustava poravnanja dovoljno informacija kako bi mogao utvrditi i pratiti sve značajne rizike koji proizlaze iz pružanja usluga posrednog poravnanja i koji bi mogli utjecati na otpornost člana sustava poravnanja te upravlja njima.

9.   Klijent uspostavlja mehanizme kojima osigurava da, u slučaju neispunjenja svojih obveza, sve informacije o svojim posrednim klijentima koje su mu dostupne odmah stavi na raspolaganje članu sustava poravnanja, uključujući identitet posrednih klijenata iz članka 5. stavka 4”.

| (7) | Umeće se sljedeći članak 5.a:

  „Članak 5.a
  Zahtjevi u pogledu usluga posrednog poravnanja koje pružaju posredni klijenti

  1.   Posredni klijent može pružati usluge posrednog poravnanja drugim posrednim klijentima samo ako strane u dogovorima o posrednom poravnanju ispunjuju jedan od zahtjeva iz stavka 2. i ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:






  (a) | posredni klijent ovlaštena je kreditna institucija ili investicijsko društvo ili subjekt s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji bi se smatrao kreditnom institucijom ili investicijskim društvom da subjekt ima poslovni nastan u Uniji; |
| --- | --- | --- |

(7)

Umeće se sljedeći članak 5.a:

„Članak 5.a

Zahtjevi u pogledu usluga posrednog poravnanja koje pružaju posredni klijenti

1.   Posredni klijent može pružati usluge posrednog poravnanja drugim posrednim klijentima samo ako strane u dogovorima o posrednom poravnanju ispunjuju jedan od zahtjeva iz stavka 2. i ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

(a)

posredni klijent ovlaštena je kreditna institucija ili investicijsko društvo ili subjekt s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji bi se smatrao kreditnom institucijom ili investicijskim društvom da subjekt ima poslovni nastan u Uniji;

| (b) | posredni klijent i drugi posredni klijent sklapaju pisani dogovor o posrednom poravnanju. Dogovor o posrednom poravnanju mora uključivati barem sljedeće ugovorne uvjete:






  i. | opće uvjete iz članka 2. stavka 1. točke (b); |
| --- | --- | --- |

(b)

posredni klijent i drugi posredni klijent sklapaju pisani dogovor o posrednom poravnanju. Dogovor o posrednom poravnanju mora uključivati barem sljedeće ugovorne uvjete:

i.

opće uvjete iz članka 2. stavka 1. točke (b);

| ii. | obvezu posrednog klijenta da poštuje sve obveze drugog posrednog klijenta prema klijentu s obzirom na transakcije obuhvaćene dogovorom o posrednom poravnanju; |
| --- | --- |

ii.

obvezu posrednog klijenta da poštuje sve obveze drugog posrednog klijenta prema klijentu s obzirom na transakcije obuhvaćene dogovorom o posrednom poravnanju;

| (c) | imovinu i pozicije drugog posrednog klijenta vodi član sustava poravnanja na računu iz članka 4. stavka 2. točke (a). |
| --- | --- |

(c)

imovinu i pozicije drugog posrednog klijenta vodi član sustava poravnanja na računu iz članka 4. stavka 2. točke (a).

Svi aspekti dogovora o posrednom poravnanju iz točke (b) moraju se jasno dokumentirati.

2.   Za potrebe stavka 1. strane u dogovorima o posrednom poravnanju moraju ispuniti jedan od sljedećih zahtjeva:

| (a) | član sustava poravnanja i klijent dio su iste grupe, ali posredni klijent nije član te grupe; |
| --- | --- |

(a)

član sustava poravnanja i klijent dio su iste grupe, ali posredni klijent nije član te grupe;

| (b) | klijent i posredni klijent dio su iste grupe, ali ni član sustava poravnanja ni drugi posredni klijent nisu članovi te grupe. |
| --- | --- |

(b)

klijent i posredni klijent dio su iste grupe, ali ni član sustava poravnanja ni drugi posredni klijent nisu članovi te grupe.

3.   Za dogovore o posrednom poravnanju koje sklapaju strane u situacijama iz stavka 2. točke (a):

| (a) | članak 4. stavci 1., 5., 6. i 8. primjenjuju se na klijenta kao da je taj klijent član sustava poravnanja; |
| --- | --- |

(a)

članak 4. stavci 1., 5., 6. i 8. primjenjuju se na klijenta kao da je taj klijent član sustava poravnanja;

| (b) | članak 2. stavak 1. točka (b) i članak 5. stavci 2., 3., 6., 8. i 9. primjenjuju se na posrednog klijenta kao da je taj posredni klijent klijent. |
| --- | --- |

(b)

članak 2. stavak 1. točka (b) i članak 5. stavci 2., 3., 6., 8. i 9. primjenjuju se na posrednog klijenta kao da je taj posredni klijent klijent.

4.   Za dogovore o posrednom poravnanju koje sklapaju strane u situacijama iz stavka 2. točke (b):

| (a) | članak 4. stavci 5. i 6. primjenjuju se na klijenta kao da je taj klijent član sustava poravnanja; |
| --- | --- |

(a)

članak 4. stavci 5. i 6. primjenjuju se na klijenta kao da je taj klijent član sustava poravnanja;

| (b) | članak 2. stavak 1. točka (b) i članak 5. stavci 2., 3., 6., 8. i 9. primjenjuju se na posrednog klijenta kao da je taj posredni klijent klijent.”. |
| --- | --- |

(b)

članak 2. stavak 1. točka (b) i članak 5. stavci 2., 3., 6., 8. i 9. primjenjuju se na posrednog klijenta kao da je taj posredni klijent klijent.”.

| 8. | Umeće se sljedeći članak 5.b:

  „Članak 5.b
  Zahtjevi u pogledu usluga posrednog poravnanja koje pružaju drugi posredni klijenti

  1.   Drugi posredni klijent može pružati usluge posrednog poravnanja trećim posrednim klijentima samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:






  (a) | posredni klijent i drugi posredni klijent ovlaštene su kreditne institucije ili investicijska društva ili subjekti s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji bi se smatrali kreditnom institucijom ili investicijskim društvom da subjekt ima poslovni nastan u Uniji; |
| --- | --- | --- |

8.

Umeće se sljedeći članak 5.b:

„Članak 5.b

Zahtjevi u pogledu usluga posrednog poravnanja koje pružaju drugi posredni klijenti

1.   Drugi posredni klijent može pružati usluge posrednog poravnanja trećim posrednim klijentima samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

(a)

posredni klijent i drugi posredni klijent ovlaštene su kreditne institucije ili investicijska društva ili subjekti s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koji bi se smatrali kreditnom institucijom ili investicijskim društvom da subjekt ima poslovni nastan u Uniji;

| (b) | član sustava poravnanja i klijent dio su iste grupe, ali posredni klijent nije član te grupe; |
| --- | --- |

(b)

član sustava poravnanja i klijent dio su iste grupe, ali posredni klijent nije član te grupe;

| (c) | posredni klijent i drugi posredni klijent dio su iste grupe, ali treći posredni klijent nije član te grupe; |
| --- | --- |

(c)

posredni klijent i drugi posredni klijent dio su iste grupe, ali treći posredni klijent nije član te grupe;

| (d) | drugi posredni klijent i treći posredni klijent sklapaju pisani dogovor o posrednom poravnanju. dogovor o posrednom poravnanju mora uključivati barem sljedeće ugovorne uvjete:






  i. | opće uvjete iz članka 2. stavka 1. točke (b); |
| --- | --- | --- |

(d)

drugi posredni klijent i treći posredni klijent sklapaju pisani dogovor o posrednom poravnanju. dogovor o posrednom poravnanju mora uključivati barem sljedeće ugovorne uvjete:

i.

opće uvjete iz članka 2. stavka 1. točke (b);

| ii. | obvezu drugog posrednog klijenta da poštuje sve obveze trećeg posrednog klijenta prema posrednom klijentu s obzirom na transakcije obuhvaćene dogovorom o posrednom poravnanju; |
| --- | --- |

ii.

obvezu drugog posrednog klijenta da poštuje sve obveze trećeg posrednog klijenta prema posrednom klijentu s obzirom na transakcije obuhvaćene dogovorom o posrednom poravnanju;

| (e) | imovinu i pozicije trećeg posrednog klijenta vodi član sustava poravnanja na računu iz članka 4. stavka 2. točke (a). |
| --- | --- |

(e)

imovinu i pozicije trećeg posrednog klijenta vodi član sustava poravnanja na računu iz članka 4. stavka 2. točke (a).

Svi aspekti dogovora o posrednom poravnanju iz prvog podstavka točke (d) moraju se jasno dokumentirati.

2.   Ako drugi posredni klijenti pružaju usluge posrednog poravnanja u skladu sa stavkom 1.:

| (a) | članak 4. stavci 1., 5., 6. i 8. primjenjuju se na klijenta i na posrednog klijenta kao da su oni članovi sustava poravnanja; |
| --- | --- |

(a)

članak 4. stavci 1., 5., 6. i 8. primjenjuju se na klijenta i na posrednog klijenta kao da su oni članovi sustava poravnanja;

| (b) | članak 2. stavak 1. točka (b) i članak 5. stavci 2., 3., 6., 8. i 9. primjenjuju se na posrednog klijenta i na drugog posrednog klijenta kao da su oni klijenti.”. |
| --- | --- |

(b)

članak 2. stavak 1. točka (b) i članak 5. stavci 2., 3., 6., 8. i 9. primjenjuju se na posrednog klijenta i na drugog posrednog klijenta kao da su oni klijenti.”.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 3. siječnja 2018.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. rujna 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

1

(2)  Direktiva 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (SL L 166, 11.6.1998., str. 45.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.)

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 149/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća vezano uz regulatorne tehničke standarde o dogovorima o posrednom poravnanju, obvezi poravnanja, javnom registru, pristupu mjestu trgovanja, nefinancijskim drugim ugovornim strankama i tehnikama smanjenja rizika za ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne stranke (SL L 52, 23.2.2013., str. 11.).

5

---

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/20

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2156

od 7. studenoga 2017.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Kiełbasa piaszczańska” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Poljske za upis naziva „Kiełbasa piaszczańska” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Poljske za upis naziva „Kiełbasa piaszczańska” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Kiełbasa piaszczańska” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Kiełbasa piaszczańska” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Kiełbasa piaszczańska” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.2. Proizvodi na osnovi mesa (kuhani, usoljeni, dimljeni itd.) iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. studenoga 2017.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 205, 29.6.2017., str. 70.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/21

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2157

оd 16. studenoga 2017.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 211/2012 o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezin članak 57. stavak 4. i članak 58. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature („KN”) koja je priložena Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (2) potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje određene robe. |
| --- | --- |

(1)

Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature („KN”) koja je priložena Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (2) potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje određene robe.

| (2) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 211/2012 (3) proizvod koji sadržava mješavinu etilnog alkohola (70 % masenog udjela) i benzina (pogonsko gorivo) koji je u skladu s EN 228 (30 % masenog udjela) razvrstava se u oznaku KN 2207 20 00. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 211/2012 (3) proizvod koji sadržava mješavinu etilnog alkohola (70 % masenog udjela) i benzina (pogonsko gorivo) koji je u skladu s EN 228 (30 % masenog udjela) razvrstava se u oznaku KN 2207 20 00.

| (3) | Komisija je Provedbenom uredbom (EU) br. 626/2014 (4) uvela dodatnu napomenu 12. uz poglavlje 22. Drugog dijela kombinirane nomenklature. Obrazloženje za razvrstavanje predmetnog proizvoda u oznaku KN 2207 20 00 iz Provedbene uredbe (EU) br. 211/2012 trebalo bi uskladiti s pravilima utvrđenima u toj dodatnoj napomeni kako bi se izbjegla moguća odstupanja pri razvrstavanju pojedinačnih mješavina etilnog alkohola i drugih tvari u carinsku tarifu te kako bi se osigurala jedinstvena primjena kombinirane nomenklature u cijeloj Uniji. Opisom proizvoda u Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) br. 211/2012 trebalo bi jasno utvrditi da se proizvod upotrebljava kao sirovina za proizvodnju goriva za motorna vozila. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je Provedbenom uredbom (EU) br. 626/2014 (4) uvela dodatnu napomenu 12. uz poglavlje 22. Drugog dijela kombinirane nomenklature. Obrazloženje za razvrstavanje predmetnog proizvoda u oznaku KN 2207 20 00 iz Provedbene uredbe (EU) br. 211/2012 trebalo bi uskladiti s pravilima utvrđenima u toj dodatnoj napomeni kako bi se izbjegla moguća odstupanja pri razvrstavanju pojedinačnih mješavina etilnog alkohola i drugih tvari u carinsku tarifu te kako bi se osigurala jedinstvena primjena kombinirane nomenklature u cijeloj Uniji. Opisom proizvoda u Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) br. 211/2012 trebalo bi jasno utvrditi da se proizvod upotrebljava kao sirovina za proizvodnju goriva za motorna vozila.

| (4) | Provedbenu uredbu (EU) br. 211/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Provedbenu uredbu (EU) br. 211/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 211/2012 zamjenjuje se tekstom navedenim u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2017.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Stephen QUEST

Glavni direktor

Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju

---

(1)  
  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 211/2012 od 12. ožujka 2012. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu (SL L 73, 13.3.2012., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 626/2014 оd 10. lipnja 2014. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 174, 13.6.2014., str. 26.).

4

---

PRILOG

„PRILOG

| Opis robe | Razvrstavanje (oznaka KN) | Obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Proizvod ima sljedeći sastav (u % masenog udjela):







  — | etilni alkohol | 70 |
| — | benzin (pogonsko gorivo) u skladu s EN228 | 30 |

Opis robe

Razvrstavanje (oznaka KN)

Obrazloženje

(1)

(2)

(3)

Proizvod ima sljedeći sastav (u % masenog udjela):

—

etilni alkohol

70

—

benzin (pogonsko gorivo) u skladu s EN228

30

Proizvod se upotrebljava kao sirovina za proizvodnju goriva za motorna vozila.

Prevozi se u rasutom stanju.

2207 20 00

Razvrstavanje se utvrđuje općim pravilima 1 i 6 za tumačenje kombinirane nomenklature, dodatnom napomenom 12. uz poglavlje 22. i na temelju naziva oznaka KN 2207 i 2207 20 00 .

Proizvod je mješavina etilnog alkohola i benzina (pogonskog goriva). Razina postotka benzina (pogonskog goriva) u proizvodu čini ga neprikladnim za prehranu ljudi, ali ne sprečava korištenje proizvoda u industrijske svrhe (vidjeti također Objašnjenja Harmoniziranog sustava uz tarifni broj 2207 , četvrti stavak).

Proizvod se stoga razvrstava kao denaturirani etilni alkohol s oznakom KN 2207 20 00 .

---

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/24

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2158

оd 20. studenog 2017.

o uspostavi mjera za ublažavanje učinaka i razina referentnih vrijednosti radi smanjenja prisutnosti akrilamida u hrani

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o higijeni hrane (1), a posebno njezin članak 4. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Cilj je Uredbe (EZ) br. 852/2004 osigurati visok stupanj zaštite potrošača s obzirom na sigurnost hrane. U njoj je „higijena hrane” definirana kao skup mjera i uvjeta potrebnih za kontrolu opasnosti i osiguranje prikladnosti hrane za prehranu ljudi u skladu s njezinom namjenom. Opasnosti za sigurnost hrane nastaju kada je hrana izložena opasnim tvarima koje dovode do kontaminacije te hrane. Te opasnosti mogu biti biološke, kemijske ili fizičke. |
| --- | --- |

(1)

Cilj je Uredbe (EZ) br. 852/2004 osigurati visok stupanj zaštite potrošača s obzirom na sigurnost hrane. U njoj je „higijena hrane” definirana kao skup mjera i uvjeta potrebnih za kontrolu opasnosti i osiguranje prikladnosti hrane za prehranu ljudi u skladu s njezinom namjenom. Opasnosti za sigurnost hrane nastaju kada je hrana izložena opasnim tvarima koje dovode do kontaminacije te hrane. Te opasnosti mogu biti biološke, kemijske ili fizičke.

| (2) | U skladu s definicijom iz Uredbe Vijeća (EEZ) br. 315/93 (2) akrilamid je kontaminant te stoga predstavlja opasnost kemijske naravi u prehrambenom lancu. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s definicijom iz Uredbe Vijeća (EEZ) br. 315/93 (2) akrilamid je kontaminant te stoga predstavlja opasnost kemijske naravi u prehrambenom lancu.

| (3) | Akrilamid je organski spoj male molekulske mase i visoke topivosti u vodi koji nastaje iz tvari asparagin i šećera koji su prirodno prisutni u određenoj hrani pri njezinoj pripremi na temperaturama koje su u načelu više od 120 °C i uz mali udio vlage. Taj spoj uglavnom nastaje u pečenoj ili prženoj hrani bogatoj ugljikohidratima koja u sirovom stanju sadržava njegove prekursore, kao što su žitarice, krumpiri i zrna kave. |
| --- | --- |

(3)

Akrilamid je organski spoj male molekulske mase i visoke topivosti u vodi koji nastaje iz tvari asparagin i šećera koji su prirodno prisutni u određenoj hrani pri njezinoj pripremi na temperaturama koje su u načelu više od 120 °C i uz mali udio vlage. Taj spoj uglavnom nastaje u pečenoj ili prženoj hrani bogatoj ugljikohidratima koja u sirovom stanju sadržava njegove prekursore, kao što su žitarice, krumpiri i zrna kave.

| (4) | S obzirom na to da su razine akrilamida u određenoj hrani znatno više od razina u usporedivim proizvodima iste kategorije proizvoda Preporukom Komisije 2013/647/EU (3) nadležna tijela država članica pozvana su na provođenje ispitivanja metoda proizvodnje i prerade kojima se služe subjekti u poslovanju s hranom kako bi se utvrdilo prelazi li razina akrilamida u određenom prehrambenom proizvodu indikativne vrijednosti utvrđene u Prilogu toj preporuci. |
| --- | --- |

(4)

S obzirom na to da su razine akrilamida u određenoj hrani znatno više od razina u usporedivim proizvodima iste kategorije proizvoda Preporukom Komisije 2013/647/EU (3) nadležna tijela država članica pozvana su na provođenje ispitivanja metoda proizvodnje i prerade kojima se služe subjekti u poslovanju s hranom kako bi se utvrdilo prelazi li razina akrilamida u određenom prehrambenom proizvodu indikativne vrijednosti utvrđene u Prilogu toj preporuci.

| (5) | Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu (CONTAM) Europske agencije za sigurnost hrane („Agencija”) donio je 2015. mišljenje o akrilamidu u hrani (4). Agencija je na temelju studija na životinjama potvrdila zaključke prethodnih procjena prema kojima prisutnost akrilamida u hrani može povećati rizik od razvoja raka kod potrošača u svim dobnim skupinama. Činjenica da je akrilamid prisutan u širokom spektru hrane koja se svakodnevno upotrebljava zabrinjavajuća je za sve potrošače, ali su djeca zbog svoje tjelesne mase najizloženija dobna skupina. Na temelju sadašnjih razina izloženosti akrilamidu putem hrane mogući štetni učinci akrilamida na živčani sustav, prenatalni i postnatalni razvoj i muško reproduktivno zdravlje nisu se smatrali zabrinjavajućima. Sadašnje razine izloženosti akrilamidu svih dobnih skupina putem hrane zabrinjavajuće su zbog njegovih kancerogenih učinaka. |
| --- | --- |

(5)

Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu (CONTAM) Europske agencije za sigurnost hrane („Agencija”) donio je 2015. mišljenje o akrilamidu u hrani (4). Agencija je na temelju studija na životinjama potvrdila zaključke prethodnih procjena prema kojima prisutnost akrilamida u hrani može povećati rizik od razvoja raka kod potrošača u svim dobnim skupinama. Činjenica da je akrilamid prisutan u širokom spektru hrane koja se svakodnevno upotrebljava zabrinjavajuća je za sve potrošače, ali su djeca zbog svoje tjelesne mase najizloženija dobna skupina. Na temelju sadašnjih razina izloženosti akrilamidu putem hrane mogući štetni učinci akrilamida na živčani sustav, prenatalni i postnatalni razvoj i muško reproduktivno zdravlje nisu se smatrali zabrinjavajućima. Sadašnje razine izloženosti akrilamidu svih dobnih skupina putem hrane zabrinjavajuće su zbog njegovih kancerogenih učinaka.

| (6) | S obzirom na zaključak Agencije u pogledu kancerogenih učinaka akrilamida i na nepostojanje dosljednih i obveznih mjera koje bi subjekti u poslovanju s hranom trebali primjenjivati kako bi smanjili razine akrilamida potrebno je osigurati sigurnost hrane i smanjiti prisutnost akrilamida u hrani koja u sirovom stanju sadržava njegove prekursore na način da se utvrde odgovarajuće mjere za ublažavanje učinaka. Razine akrilamida mogu se smanjiti pristupom u kojem se ublažavaju učinci, kao što je provedba dobre higijenske prakse i primjena postupaka koji se temelje na načelima analize opasnosti i kritičnih kontrolnih točaka (HACCP). |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na zaključak Agencije u pogledu kancerogenih učinaka akrilamida i na nepostojanje dosljednih i obveznih mjera koje bi subjekti u poslovanju s hranom trebali primjenjivati kako bi smanjili razine akrilamida potrebno je osigurati sigurnost hrane i smanjiti prisutnost akrilamida u hrani koja u sirovom stanju sadržava njegove prekursore na način da se utvrde odgovarajuće mjere za ublažavanje učinaka. Razine akrilamida mogu se smanjiti pristupom u kojem se ublažavaju učinci, kao što je provedba dobre higijenske prakse i primjena postupaka koji se temelje na načelima analize opasnosti i kritičnih kontrolnih točaka (HACCP).

| (7) | U skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 852/2004, subjekti u poslovanju s hranom trebaju slijediti postupke potrebne za postizanje ciljeva koji su postavljeni kako bi se ostvarili ciljevi te uredbe i, ako je potrebno, prikupljati uzorke i davati ih na analizu kako bi održali razinu vlastite uspješnosti. U tom se pogledu postavljanjem ciljeva kao što su razine referentnih vrijednosti može usmjeravati provedba pravila o higijeni i istodobno osigurati smanjenje razine izloženosti određenim opasnostima. Mjerama za ublažavanje učinaka smanjila bi se prisutnost akrilamida u hrani. Djelotvornost mjera za ublažavanje učinaka potrebno je provjeriti uzorkovanjem i analizom kako bi se provjerila usklađenost s razinama referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 852/2004, subjekti u poslovanju s hranom trebaju slijediti postupke potrebne za postizanje ciljeva koji su postavljeni kako bi se ostvarili ciljevi te uredbe i, ako je potrebno, prikupljati uzorke i davati ih na analizu kako bi održali razinu vlastite uspješnosti. U tom se pogledu postavljanjem ciljeva kao što su razine referentnih vrijednosti može usmjeravati provedba pravila o higijeni i istodobno osigurati smanjenje razine izloženosti određenim opasnostima. Mjerama za ublažavanje učinaka smanjila bi se prisutnost akrilamida u hrani. Djelotvornost mjera za ublažavanje učinaka potrebno je provjeriti uzorkovanjem i analizom kako bi se provjerila usklađenost s razinama referentnih vrijednosti.

| (8) | Stoga je potrebno uspostaviti mjere za ublažavanje učinaka kojima se utvrđuju koraci u preradi hrane podložni nastajanju akrilamida u hrani i utvrditi mjere za smanjenje razina akrilamida u toj hrani. |
| --- | --- |

(8)

Stoga je potrebno uspostaviti mjere za ublažavanje učinaka kojima se utvrđuju koraci u preradi hrane podložni nastajanju akrilamida u hrani i utvrditi mjere za smanjenje razina akrilamida u toj hrani.

| (9) | Mjere za ublažavanje učinaka utvrđene ovom Uredbom temelje se na postojećim znanstvenim i tehničkim saznanjima te je dokazano da dovode do nižih razina akrilamida bez nepovoljnog utjecaja na kvalitetu i mikrobiološku sigurnost proizvoda. Te su mjere za ublažavanje učinaka uspostavljene nakon iscrpnog savjetovanja s organizacijama koje zastupaju subjekte u poslovanju s hranom, potrošače i stručnjake iz nadležnih tijela država članica na koje se te mjere odnose. Ako mjere za ublažavanje učinaka uključuju upotrebu prehrambenih aditiva i drugih tvari, prehrambeni aditivi i druge tvari trebali bi se upotrebljavati u skladu s odobrenjem za uporabu. |
| --- | --- |

(9)

Mjere za ublažavanje učinaka utvrđene ovom Uredbom temelje se na postojećim znanstvenim i tehničkim saznanjima te je dokazano da dovode do nižih razina akrilamida bez nepovoljnog utjecaja na kvalitetu i mikrobiološku sigurnost proizvoda. Te su mjere za ublažavanje učinaka uspostavljene nakon iscrpnog savjetovanja s organizacijama koje zastupaju subjekte u poslovanju s hranom, potrošače i stručnjake iz nadležnih tijela država članica na koje se te mjere odnose. Ako mjere za ublažavanje učinaka uključuju upotrebu prehrambenih aditiva i drugih tvari, prehrambeni aditivi i druge tvari trebali bi se upotrebljavati u skladu s odobrenjem za uporabu.

| (10) | Razine referentnih vrijednosti pokazatelji su uspješnosti koje je potrebno upotrijebiti kako bi se provjerila djelotvornost mjera za ublažavanje učinaka te se temelje na iskustvu i pojavnosti u opsežnim kategorijama hrane. Primjenom svih relevantnih mjera za ublažavanje učinaka potrebno je odrediti najnižu razinu referentnih vrijednosti koja je realno ostvariva. Razine referentnih vrijednosti trebalo bi odrediti s obzirom na najnovije podatke o pojavnosti sadržane u bazi podataka Agencije, pri čemu se pretpostavlja da se unutar opsežne kategorije hrane u 10 % do 15 % proizvoda s najvišim razinama akrilamida njegova razina obično može smanjiti primjenom dobre prakse. Prepoznata je činjenica da su navedene kategorije hrane u određenim slučajevima opsežne i da za određenu hranu u okviru tako opsežne kategorije hrane mogu postojati posebni uvjeti proizvodnje, zemljopisni ili sezonski uvjeti ili obilježja proizvoda u kojima nije moguće ostvariti razine referentnih vrijednosti unatoč primjeni svih mjera za ublažavanje učinaka. U takvim bi situacijama subjekt u poslovanju s hranom trebao moći dokazati da je primijenio odgovarajuće mjere za ublažavanje učinaka. |
| --- | --- |

(10)

Razine referentnih vrijednosti pokazatelji su uspješnosti koje je potrebno upotrijebiti kako bi se provjerila djelotvornost mjera za ublažavanje učinaka te se temelje na iskustvu i pojavnosti u opsežnim kategorijama hrane. Primjenom svih relevantnih mjera za ublažavanje učinaka potrebno je odrediti najnižu razinu referentnih vrijednosti koja je realno ostvariva. Razine referentnih vrijednosti trebalo bi odrediti s obzirom na najnovije podatke o pojavnosti sadržane u bazi podataka Agencije, pri čemu se pretpostavlja da se unutar opsežne kategorije hrane u 10 % do 15 % proizvoda s najvišim razinama akrilamida njegova razina obično može smanjiti primjenom dobre prakse. Prepoznata je činjenica da su navedene kategorije hrane u određenim slučajevima opsežne i da za određenu hranu u okviru tako opsežne kategorije hrane mogu postojati posebni uvjeti proizvodnje, zemljopisni ili sezonski uvjeti ili obilježja proizvoda u kojima nije moguće ostvariti razine referentnih vrijednosti unatoč primjeni svih mjera za ublažavanje učinaka. U takvim bi situacijama subjekt u poslovanju s hranom trebao moći dokazati da je primijenio odgovarajuće mjere za ublažavanje učinaka.

| (11) | Komisija bi trebala redovito preispitivati razine referentnih vrijednosti radi određivanja sve nižih razina koje bi upućivale na neprekidno smanjivanje prisutnosti akrilamida u hrani. |
| --- | --- |

(11)

Komisija bi trebala redovito preispitivati razine referentnih vrijednosti radi određivanja sve nižih razina koje bi upućivale na neprekidno smanjivanje prisutnosti akrilamida u hrani.

| (12) | Subjekti u poslovanju s hranom koji proizvode hranu unutar područja primjene ove Uredbe i koji se bave maloprodajnom djelatnošću i/ili izravno opskrbljuju samo lokalne maloprodajne objekte obično su mali subjekti. Stoga su mjere za ublažavanje učinaka prilagođene prirodi njihovih djelatnosti. Međutim, subjekti u poslovanju s hranom koji su dio ili franšiza većeg, međusobno povezanog poslovanja i koji se opskrbljuju iz središnjice, trebali bi primijeniti dodatne mjere za ublažavanje učinaka koje velika- poduzeća mogu provesti jer se tim mjerama dodatno smanjuje prisutnost akrilamida u hrani, a njihova primjena je primjena u takvim poduzećima izvediva. |
| --- | --- |

(12)

Subjekti u poslovanju s hranom koji proizvode hranu unutar područja primjene ove Uredbe i koji se bave maloprodajnom djelatnošću i/ili izravno opskrbljuju samo lokalne maloprodajne objekte obično su mali subjekti. Stoga su mjere za ublažavanje učinaka prilagođene prirodi njihovih djelatnosti. Međutim, subjekti u poslovanju s hranom koji su dio ili franšiza većeg, međusobno povezanog poslovanja i koji se opskrbljuju iz središnjice, trebali bi primijeniti dodatne mjere za ublažavanje učinaka koje velika- poduzeća mogu provesti jer se tim mjerama dodatno smanjuje prisutnost akrilamida u hrani, a njihova primjena je primjena u takvim poduzećima izvediva.

| (13) | Djelotvornost mjera za ublažavanje učinaka koje se provode radi smanjenja udjela akrilamida trebalo bi provjeriti uzorkovanjem i analizom. Potrebno je utvrditi uvjete uzorkovanja i analize koje moraju provesti subjekti u poslovanju s hranom. Kad je riječ o uzorkovanju, trebalo bi utvrditi analitičke zahtjeve i učestalost uzorkovanja kako bi se osiguralo da su dobiveni analitički rezultati reprezentativni za njihovu proizvodnju. Subjekti u poslovanju s hranom koji proizvode hranu unutar područja primjene ove Uredbe i koji se bave maloprodajnom djelatnošću i/ili izravno opskrbljuju samo lokalne maloprodajne objekte izuzeti su od obveze uzorkovanja i analize svojih proizvoda u pogledu prisutnosti akrilamida jer bi takva obveza nerazmjerno opteretila njihovo poslovanje. |
| --- | --- |

(13)

Djelotvornost mjera za ublažavanje učinaka koje se provode radi smanjenja udjela akrilamida trebalo bi provjeriti uzorkovanjem i analizom. Potrebno je utvrditi uvjete uzorkovanja i analize koje moraju provesti subjekti u poslovanju s hranom. Kad je riječ o uzorkovanju, trebalo bi utvrditi analitičke zahtjeve i učestalost uzorkovanja kako bi se osiguralo da su dobiveni analitički rezultati reprezentativni za njihovu proizvodnju. Subjekti u poslovanju s hranom koji proizvode hranu unutar područja primjene ove Uredbe i koji se bave maloprodajnom djelatnošću i/ili izravno opskrbljuju samo lokalne maloprodajne objekte izuzeti su od obveze uzorkovanja i analize svojih proizvoda u pogledu prisutnosti akrilamida jer bi takva obveza nerazmjerno opteretila njihovo poslovanje.

| (14) | Osim uzorkovanja i analize koji se nalažu subjektima u poslovanju s hranom, Uredbom (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (5) od država članica zahtijeva se redovita provedba službenih kontrola radi osiguravanja poštovanja propisa o hrani i hrani za životinje. Uzorkovanje i analiza koje države članice provode u okviru službenih kontrola trebali bi biti u skladu s postupcima uzorkovanja i analitičkim kriterijima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 882/2004. |
| --- | --- |

(14)

Osim uzorkovanja i analize koji se nalažu subjektima u poslovanju s hranom, Uredbom (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (5) od država članica zahtijeva se redovita provedba službenih kontrola radi osiguravanja poštovanja propisa o hrani i hrani za životinje. Uzorkovanje i analiza koje države članice provode u okviru službenih kontrola trebali bi biti u skladu s postupcima uzorkovanja i analitičkim kriterijima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 882/2004.

| (15) | Nakon stupanja na snagu ove Uredbe, pri određivanju najviše razine akrilamida u određenoj hrani trebalo bi, uz mjere propisane ovom Uredbom, uzeti u obzir Uredbu (EEZ) br. 315/93. |
| --- | --- |

(15)

Nakon stupanja na snagu ove Uredbe, pri određivanju najviše razine akrilamida u određenoj hrani trebalo bi, uz mjere propisane ovom Uredbom, uzeti u obzir Uredbu (EEZ) br. 315/93.

| (16) | Mjere za ublažavanje učinaka koje provode subjekti u poslovanju s hranom mogle bi uključivati promjene njihova postojećeg postupka proizvodnje, zbog čega je potrebno utvrditi prijelazno razdoblje prije nego što mjere iz ove Uredbe postanu primjenjive. |
| --- | --- |

(16)

Mjere za ublažavanje učinaka koje provode subjekti u poslovanju s hranom mogle bi uključivati promjene njihova postojećeg postupka proizvodnje, zbog čega je potrebno utvrditi prijelazno razdoblje prije nego što mjere iz ove Uredbe postanu primjenjive.

| (17) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(17)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Područje primjene

1.   Ne dovodeći u pitanje primjenjive odredbe prava Unije u području hrane, subjekti u poslovanju s hranom koji proizvode i na tržište stavljaju hranu navedenu u stavku 2. primjenjuju, u skladu s člankom 2., mjere za ublažavanje učinaka navedene u prilozima I. i II. radi ostvarenja najnižih realno ostvarivih razina akrilamida ispod razina referentnih vrijednosti navedenih u Prilogu IV.

2.   Hrana iz stavka 1. sljedeća je:

| (a) | pomfrit, ostali proizvodi od svježih rezanih krumpira (prženi u dubokom ulju) i čips od svježih krumpira izrezanih na kriške; |
| --- | --- |

(a)

pomfrit, ostali proizvodi od svježih rezanih krumpira (prženi u dubokom ulju) i čips od svježih krumpira izrezanih na kriške;

| (b) | čips od krumpira, grickalice, krekeri i ostali proizvodi od tijesta od krumpira; |
| --- | --- |

(b)

čips od krumpira, grickalice, krekeri i ostali proizvodi od tijesta od krumpira;

| (c) | kruh; |
| --- | --- |

(c)

kruh;

| (d) | žitarice za doručak (osim kaše od zobenih pahuljica); |
| --- | --- |

(d)

žitarice za doručak (osim kaše od zobenih pahuljica);

| (e) | fini pekarski proizvodi: kolačići, keksi, dvopek, pločice od žitarica, pogačice, korneti, oblatne, čajne pogače i medenjaci te krekeri, hruskavi kruh i zamjene za kruh. U ovoj je kategoriji kreker suhi keks (pečeni proizvod od brašna od žitarica); |
| --- | --- |

(e)

fini pekarski proizvodi: kolačići, keksi, dvopek, pločice od žitarica, pogačice, korneti, oblatne, čajne pogače i medenjaci te krekeri, hruskavi kruh i zamjene za kruh. U ovoj je kategoriji kreker suhi keks (pečeni proizvod od brašna od žitarica);

| (f) | kava:






  i. | pržena kava; |
| --- | --- | --- |

(f)

kava:

i.

pržena kava;

| ii. | instant (topljiva) kava; |
| --- | --- |

ii.

instant (topljiva) kava;

| (g) | nadomjesci kave; |
| --- | --- |

(g)

nadomjesci kave;

| (h) | dječja hrana i prerađena hrana na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu kako je definirana u Uredbi (EU) br. 609/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6). |
| --- | --- |

(h)

dječja hrana i prerađena hrana na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu kako je definirana u Uredbi (EU) br. 609/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6).

Članak 2.

Mjere za ublažavanje učinaka

1.   Subjekti u poslovanju s hranom koji proizvode i na tržište stavljaju hranu navedenu u članku 1. stavku 2. primjenjuju mjere za ublažavanje učinaka predviđene Prilogom I.

2.   Odstupajući od stavka 1., subjekti u poslovanju s hranom koji proizvode hranu navedenu u članku 1. stavku 2. i koji se bave maloprodajnom djelatnošću i/ili izravno opskrbljuju samo lokalne maloprodajne objekte primjenjuju mjere za ublažavanje učinaka predviđene u Dijelu A Priloga II.

3.   Subjekti u poslovanju s hranom iz stavka 2. koji posluju u objektima koji su pod izravnom kontrolom i posluju pod jednim zaštitnim znakom ili dozvolom za poslovanje kao dio ili franšiza većeg, međusobno povezanog poslovanja i prema uputama subjekta u poslovanju s hranom koji ima centraliziranu opskrbu hranom iz članka 1. stavka 2. primjenjuju dodatne mjere za ublažavanje učinaka navedene u Dijelu B Priloga II.

4.   Ako se premaše razine referentnih vrijednosti, subjekti u poslovanju s hranom preispituju primijenjene mjere za ublažavanje učinaka te prilagođavaju postupke i kontrole radi ostvarenja najnižih realno ostvarivih razina akrilamida ispod razina referentnih vrijednosti navedenih u Prilogu IV. Subjekti u poslovanju s hranom u obzir uzimaju sigurnost hrane, posebne uvjete proizvodnje i zemljopisne uvjete ili obilježja proizvoda.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | definicije „hrane”, „subjekta u poslovanju s hranom”, „maloprodaje”, „stavljanja na tržište” i „krajnjeg potrošača” navedene u člancima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (7); |
| --- | --- |

1.

definicije „hrane”, „subjekta u poslovanju s hranom”, „maloprodaje”, „stavljanja na tržište” i „krajnjeg potrošača” navedene u člancima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (7);

7

| 2. | „razine referentnih vrijednosti” znači pokazatelji uspješnosti koji se upotrebljavaju kako bi se provjerila djelotvornost mjera za ublažavanje učinaka te se temelje na iskustvu i pojavnosti u opsežnim kategorijama hrane. |
| --- | --- |

2.

„razine referentnih vrijednosti” znači pokazatelji uspješnosti koji se upotrebljavaju kako bi se provjerila djelotvornost mjera za ublažavanje učinaka te se temelje na iskustvu i pojavnosti u opsežnim kategorijama hrane.

Članak 4.

Uzorkovanje i analiza

1.   Subjekti u poslovanju s hranom iz članka 2. stavka 1. uspostavljaju program za svoje uzorkovanje i analizu razina akrilamida u hrani navedenoj u članku 1. stavku 2.

2.   Subjekti u poslovanju s hranom iz članka 2. stavka 1. vode evidenciju primijenjenih mjera za ublažavanje učinaka navedenih u Prilogu I.

3.   Subjekti u poslovanju s hranom iz članka 2. stavka 3. vode evidenciju primijenjenih mjera za ublažavanje učinaka navedenih u dijelovima A i B Priloga II.

4.   U skladu s uvjetima iz Priloga III., subjekti u poslovanju s hranom iz članka 2. stavka 1. i članka 2. stavka 3. provode uzorkovanje i analizu kako bi utvrdili razinu akrilamida u hrani i bilježe rezultate uzorkovanja i analize.

5.   Ako rezultati uzorkovanja i analize pokažu da razine nisu niže od razina referentnih vrijednosti akrilamida navedenih u Prilogu IV., subjekti u poslovanju s hranom iz članka 2. stavka 1. i članka 2. stavka 3. u skladu s člankom 2. stavkom 4. bez odlaganja preispituju mjere za ublažavanje učinaka.

6.   Odstupajući od navedenoga, ovaj se članak ne primjenjuje na subjekte u poslovanju s hranom iz članka 2. stavka 2. Ti subjekti u poslovanju s hranom mogu dostaviti dokaze o primjeni mjera za ublažavanje učinaka navedenih u Dijelu A Priloga II.

Članak 5.

Preispitivanje razina akrilamida

Komisija preispituje razine referentnih vrijednosti akrilamida u hrani navedene u Prilogu IV. svake tri godine, a prvi put to čini u roku od tri godine od početka primjene ove Uredbe.

Preispitivanje razina referentnih vrijednosti temelji se na podacima o pojavnosti akrilamida iz baze podataka Agencije koji se odnose na razdoblje preispitivanja i koje u bazu podataka Agencije dostavljaju nadležna tijela i subjekti u poslovanju s hranom.

Članak 6.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Počinje se primjenjivati 11. travnja 2018.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. studenoga 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 139, 30.4.2004., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontrolu kontaminanata u hrani (SL L 37, 13.2.1993., str. 1.).

2

(3)  Preporuka Komisije 2013/647/EU od 8. studenoga 2013. o ispitivanju razina akrilamida u hrani (SL L 301, 12.11.2013., str. 15.).

3

(4)  EFSA Journal 2015.; 13(6):4104.

4

(5)  Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 609/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o hrani za dojenčad i malu djecu, hrani za posebne medicinske potrebe i zamjeni za cjelodnevnu prehranu pri redukcijskoj dijeti te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 92/52/EEZ, direktiva Komisije 96/8/EZ, 1999/21/EZ, 2006/125/EZ i 2006/141/EZ, Direktive 2009/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i uredbi Komisije (EZ) br. 41/2009 i (EZ) br. 953/2009 (SL L 181, 29.6.2013., str. 35.).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

7

---

PRILOG I.

MJERE ZA UBLAŽAVANJE UČINAKA IZ ČLANKA 2. STAVKA 1.

Ako mjere za ublažavanje učinaka u ovom Prilogu uključuju upotrebu prehrambenih aditiva i drugih tvari, prehrambeni aditivi i druge tvari upotrebljavaju se u skladu s odredbama predviđenima u uredbama Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 1332/2008 (1), (EZ) br. 1333/2008 (2) i Uredbi Komisije (EU) br. 231/2012 (3).

I.   PROIZVODI OD SIROVIH KRUMPIRA

Odabir prikladnih sorti krumpira

| 1. | Subjekti u poslovanju s hranom (dalje u tekstu: „subjekti”) utvrđuju i upotrebljavaju sorte krumpira prikladnih za vrstu proizvoda u kojima je udio prekursora akrilamida, kao što su reducirajući šećeri (fruktoza i glukoza) i asparagin, najniži s obzirom na regionalne uvjete. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Subjekti upotrebljavaju sorte krumpira koje su skladištene u uvjetima primjenjivima na određenu sortu krumpira i na razdoblje skladištenja propisano za određenu sortu. Skladišteni krumpiri upotrebljavaju se unutar razdoblja u kojem je očuvana njihova optimalna kvaliteta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Subjekti utvrđuju sorte krumpira s nižim potencijalom tvorbe akrilamida tijekom uzgoja, skladištenja i prerade hrane. Rezultati se dokumentiraju. |
| --- | --- |

3.

Kriteriji prihvatljivosti

| 1. | Subjekti u svojim mjerama u pogledu opskrbe krumpirom navode najveći zabilježeni udio reducirajućih šećera u krumpirima i najveću zabilježenu količinu natučenih, pjegavih ili oštećenih krumpira. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ako se navedeni udio reducirajućih šećera u krumpirima i količina natučenih, pjegavih ili oštećenih krumpira premaše, subjekti mogu prihvatiti predmetnu opskrbu tako što će navesti dodatne dostupne mjere za ublažavanje učinaka koje je potrebno provesti kako bi se osiguralo da prisutnost akrilamida u konačnom proizvodu bude najniža realno ostvariva ispod razine referentne vrijednosti iz Priloga IV. |
| --- | --- |

2.

Skladištenje i prijevoz krumpira

| 1. | U prostorima za skladištenje kojima subjekti sami upravljaju:






  — | temperatura mora odgovarati sorti krumpira koja se skladišti i biti viša od 6 °C, |
| --- | --- | --- |

1.

—

temperatura mora odgovarati sorti krumpira koja se skladišti i biti viša od 6 °C,

| — | razina vlažnosti mora biti takva da se povećanje udjela šećera u krumpiru uslijed starenja svede na najmanju moguću mjeru, |
| --- | --- |

—

razina vlažnosti mora biti takva da se povećanje udjela šećera u krumpiru uslijed starenja svede na najmanju moguću mjeru,

| — | ako je dopušteno, klijanje krumpira koji su dugo uskladišteni suzbija se s pomoću odgovarajućih sredstava, |
| --- | --- |

—

ako je dopušteno, klijanje krumpira koji su dugo uskladišteni suzbija se s pomoću odgovarajućih sredstava,

| — | tijekom skladištenja provjerava se razina reducirajućih šećera u krumpirima. |
| --- | --- |

—

tijekom skladištenja provjerava se razina reducirajućih šećera u krumpirima.

| 2. | Reducirajući šećeri u serijama krumpira prate se za vrijeme berbe. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Subjekti navode uvjete prijevoza krumpira u pogledu temperature i trajanja, osobito ako su vanjske temperature znatno niže od temperaturnog režima koji se primjenjuje tijekom skladištenja, kako bi osigurali da temperatura tijekom prijevoza krumpira ne bude niža od temperaturnog režima koji se primjenjuje tijekom skladištenja. Ti se podaci dokumentiraju. |
| --- | --- |

3.

(a)   ČIPS OD KRUMPIRA IZREZANOG NA PLOŠKE

Oblikovanje recepta i postupka

| 1. | Subjekt navodi temperaturu ulja za prženje na izlazu iz friteze za svaku vrstu proizvoda. Te temperature moraju biti što je moguće niže za određenu liniju i za određeni proizvod, u skladu sa standardima kvalitete i sigurnosti hrane te uzimajući u obzir relevantne čimbenike kao što su proizvođač friteze, vrsta friteze, sorta krumpira, ukupna čvrsta tvar, veličina krumpira, uvjeti uzgoja, udio šećera, sezonski utjecaji i ciljni udio vlage u proizvodu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ako je temperatura ulja za prženje na izlazu iz friteze viša od 168 °C zbog određenog proizvoda, oblikovanja ili tehnologije, subjekti dostavljaju podatke kojima se dokazuje da je razina akrilamida u gotovom proizvodu najniža realno ostvariva te da je razina referentne vrijednosti iz Priloga IV. ostvarena. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za svaku vrstu proizvoda subjekti moraju navesti najveći realno ostvarivi udio vlage u proizvodu nakon prženja za određenu proizvodnu liniju i za određeni proizvod, u skladu s očekivanim standardima kvalitete i sigurnosti hrane te uzimajući u obzir relevantne čimbenike kao što su sorta krumpira, sezonski utjecaji, veličina gomolja i temperatura na izlazu iz friteze. Udio vlage u proizvodu ne smije biti manji od 1,0 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Subjekti se služe trakom za (ručno i/ili optičko-elektroničko) razvrstavanje čipsa od krumpira po bojama nakon prženja. |
| --- | --- |

4.

(b)   POMFRIT I OSTALI PROIZVODI OD REZANIH KRUMPIRA PRŽENI U DUBOKOM ULJU ILI PEČENI

Oblikovanje recepta i postupka

| 1. | Prisutnost reducirajućih šećera u krumpirima ispituje se prije njihove upotrebe. Ispitivanje se može provesti kontrolnim prženjem uz upotrebu boja kao pokazatelja mogućeg velikog udjela reducirajućeg šećera: indikativno ispitivanje prženjem 20 – 25 štapića iz sredine krumpira koji se prže kako bi se usporedile boje prženih štapića krumpira s bojom štapića sa skice za nijanse boja USDA/Munsell odnosno s kalibriranih „skica pojedinih proizvođača za male subjekte”. Konačna boja prženog proizvoda može se izmjeriti i s pomoću posebnih uređaja (npr. Agtron). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Subjekti moraju ukloniti nezrele gomolje koji imaju malu masu kad ih se uroni u vodu i visoke razine reducirajućih šećera. Ti se gomolji mogu ukloniti stavljanjem u rasol ili sličnu otopinu u kojoj nezreli gomolji plutaju ili prethodnim pranjem krumpira kako bi se otkrili loši gomolji. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Subjekti moraju ukloniti pretanke komadiće odmah nakon rezanja kako bi se izbjegla pojava zagorjelih komada u konačnom pripremljenom proizvodu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Subjekti moraju blanširati štapiće krumpira kako bi uklonili dio reducirajućih šećera s vanjske strane štapića. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Subjekti moraju prilagoditi sustave blanširanja posebnim obilježjima kvalitete dolaznih sirovina i oni moraju ostati unutar granica specifikacije u pogledu boje gotovog proizvoda. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Subjekti moraju spriječiti (enzimsku) promjenu boje i tamnjenje proizvoda od krumpira nakon pripreme. To se može osigurati primjenom dinatrijeva difosfata (E450) kojim se i snižava pH-vrijednost vode za ispiranje te sprječava reakcija koja uzrokuje smeđenje. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Izbjegava se upotreba reducirajućih šećera kao tvari za smeđenje. Oni se mogu upotrijebiti samo ako je to nažno kako bi se neprekidno ostalo unutar granica specifikacija. Subjekti kontroliraju boju konačnog proizvoda provjeravanjem njegove boje. Ako je to potrebno nakon blanširanja, postizanje tražene boje konačnog proizvoda omogućuje se kontroliranim dodavanjem dekstroze. Kontrolirano dodavanje dekstroze nakon blanširanja dovodi do nižih razina akrilamida u konačnom pripremljenom proizvodu čija je boja istovjetna boji zapaženoj kod neblanširanih proizvoda koji sadržavaju samo prirodno nakupljene reducirajuće šećere. |
| --- | --- |

7.

Informacije za krajnje korisnike

| 1. | Subjekti za krajnje korisnike na ambalaži i/ili putem drugih komunikacijskih kanala navode preporučene metode pripreme u kojima navode vrijeme, temperaturu i količinu predviđene za pećnicu/fritezu/tavu. Način preporučene pripreme mora biti jasno prikazan potrošačima na svim pakiranjima proizvoda u skladu s Uredbom (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) o informiranju potrošača o hrani.
  Preporučene metode pripreme moraju biti u skladu s potrebama kupca i zahtjevima za profesionalne krajnje korisnike te ih je potrebno potvrditi za svaku vrstu proizvoda kako bi se osiguralo da proizvodi imaju optimalnu senzornu kvalitetu i najsvjetliju prihvatljivu boju za navedenu metodu pripreme (npr. u fritezi, pećnici) te da je njihova razina akrilamida niža od razine referentne vrijednosti utvrđene u Prilogu IV.
  Subjekti krajnjim korisnicima koji nisu potrošači moraju preporučiti da bi osobama koje rade s hranom (npr. kuharima) morali osigurati alate potrebne za osiguranje dobrih metoda pripreme i dati im kalibriranu opremu (npr. vremenske prekidače, krivulje prženja, skice nijansi boja (npr. sustav Munsell koji upotrebljava ministarstvo poljoprivrede Sjedinjenih Država)) ili barem jasne fotografije s ciljnim konačnim bojama pripremljenog proizvoda. |
| --- | --- |

1.

Preporučene metode pripreme moraju biti u skladu s potrebama kupca i zahtjevima za profesionalne krajnje korisnike te ih je potrebno potvrditi za svaku vrstu proizvoda kako bi se osiguralo da proizvodi imaju optimalnu senzornu kvalitetu i najsvjetliju prihvatljivu boju za navedenu metodu pripreme (npr. u fritezi, pećnici) te da je njihova razina akrilamida niža od razine referentne vrijednosti utvrđene u Prilogu IV.

Subjekti krajnjim korisnicima koji nisu potrošači moraju preporučiti da bi osobama koje rade s hranom (npr. kuharima) morali osigurati alate potrebne za osiguranje dobrih metoda pripreme i dati im kalibriranu opremu (npr. vremenske prekidače, krivulje prženja, skice nijansi boja (npr. sustav Munsell koji upotrebljava ministarstvo poljoprivrede Sjedinjenih Država)) ili barem jasne fotografije s ciljnim konačnim bojama pripremljenog proizvoda.

| 2. | Konkretno, subjekti moraju krajnjim korisnicima preporučiti da:






  — | pri prženju održavaju temperaturu između 160 °C i 175 °C te pri upotrebi pećnice između 180 °C i 220 °C. Niža se temperatura može upotrebljavati kada je uključen ventilator, |
| --- | --- | --- |

2.

—

pri prženju održavaju temperaturu između 160 °C i 175 °C te pri upotrebi pećnice između 180 °C i 220 °C. Niža se temperatura može upotrebljavati kada je uključen ventilator,

| — | uređaj za kuhanje (npr. pećnicu, fritezu na vrući zrak) prethodno zagriju na odgovarajuću temperaturu između 180 °C i 220 °C u skladu s uputama za pripremu koje se nalaze na pakiranju, ovisno o specifikacijama proizvoda i lokalnim zahtjevima, |
| --- | --- |

—

uređaj za kuhanje (npr. pećnicu, fritezu na vrući zrak) prethodno zagriju na odgovarajuću temperaturu između 180 °C i 220 °C u skladu s uputama za pripremu koje se nalaze na pakiranju, ovisno o specifikacijama proizvoda i lokalnim zahtjevima,

| — | krumpire peku ili prže dok ne dobiju zlatnožutu boju, |
| --- | --- |

—

krumpire peku ili prže dok ne dobiju zlatnožutu boju,

| — | krumpire ne prepeku, |
| --- | --- |

—

krumpire ne prepeku,

| — | proizvode koji se pripremaju u pećnici preokrenu nakon 10 minuta ili na isteku polovine ukupnog vremena pripreme, |
| --- | --- |

—

proizvode koji se pripremaju u pećnici preokrenu nakon 10 minuta ili na isteku polovine ukupnog vremena pripreme,

| — | slijede preporučene upute proizvođača za pripremu, |
| --- | --- |

—

slijede preporučene upute proizvođača za pripremu,

| — | u slučaju pripreme manje količine krumpira od one navedene na pakiranju, smanje vrijeme pripreme kako bi izbjegli prekomjerno smeđenje proizvoda, |
| --- | --- |

—

u slučaju pripreme manje količine krumpira od one navedene na pakiranju, smanje vrijeme pripreme kako bi izbjegli prekomjerno smeđenje proizvoda,

| — | ne prepune košaru za prženje, već je napune do oznake koja označava polovinu kako bi se izbjeglo prekomjerno upijanje ulja pri duljim razdobljima prženja. |
| --- | --- |

—

ne prepune košaru za prženje, već je napune do oznake koja označava polovinu kako bi se izbjeglo prekomjerno upijanje ulja pri duljim razdobljima prženja.

II.   ČIPS OD KRUMPIROVA TIJESTA, GRICKALICE, KREKERI I OSTALI PROIZVODI OD KRUMPIROVA TIJESTA

Sirovine

| 1. | Subjekti za svaki proizvod navode ciljne vrijednosti za reducirajuće šećere u sastojcima na bazi dehidriranog krumpira. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ciljne vrijednosti reducirajućih šećera u predmetnim proizvodima postavljaju se na najnižu moguću razinu, uzimajući u obzir sve relevantne čimbenike u oblikovanju i proizvodnji gotovog proizvoda, kao što je količina sastojaka na bazi krumpira u receptu za proizvod, moguće daljnje mjere za ublažavanje učinaka, dodatnu preradu tijesta, sezonske utjecaje i udio vlage u gotovom proizvodu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ako je udio reducirajućih šećera veći od 1,5 %, subjekti dostavljaju podatke kojima se dokazuje da je razina akrilamida u gotovom proizvodu najniža realno ostvariva ispod razine referentne vrijednosti iz Priloga IV. |
| --- | --- |

3.

Oblikovanje recepta i postupka

| 1. | Sastojci na bazi dehidriranog krumpira moraju se analizirati prije nego što ih dobavljač ili korisnik upotrijebi kako bi se dokazalo da udio šećera ne premašuje utvrđenu razinu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ako sastojci na bazi dehidriranog krumpira premašuju utvrđenu razinu šećera, subjekti navode dodatne mjere za ublažavanje učinaka koje je potrebno provesti kako bi se osiguralo da je razina akrilamida u konačnom proizvodu najniža realno ostvariva ispod razine referentne vrijednosti iz Priloga IV. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Subjekti za svaki proizvod moraju preispitati mogućnost upotrebe djelomične zamjene sastojaka na bazi krumpira sastojcima koji imaju manji potencijal za tvorbu akrilamida. |
| --- | --- |

3.

| 4. | U sustavima koji se temelje na mokrom tijestu, ako je moguće te uzimajući u obzir da učinci ublažavanja tih tvari ne moraju biti sinergijski, što se posebno odnosi na uporabu asparaginaze i snižavanje pH-vrijednosti, subjekti moraju razmotriti upotrebu sljedećih tvari:






  — | asparaginaze, |
| --- | --- | --- |

4.

—

asparaginaze,

| — | kiselina ili njihovih soli (radi snižavanja pH-vrijednosti tijesta), |
| --- | --- |

—

kiselina ili njihovih soli (radi snižavanja pH-vrijednosti tijesta),

| — | kalcijevih soli. |
| --- | --- |

—

kalcijevih soli.

| 5. | Ako se čips, grickalice ili krekeri od krumpirova tijesta prže, subjekti za svaki proizvod moraju odrediti temperaturu ulja za prženje na izlazu iz friteze, kontrolirati te temperature i voditi evidenciju kako bi dokazali provođenje kontrola. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Temperature ulja na izlazu iz friteze moraju biti što je moguće niže za određenu liniju i za određeni proizvod, u skladu s propisanim standardima kvalitete i sigurnosti hrane te uzimajući u obzir relevantne čimbenike kao što su proizvođač friteze, vrsta friteze, udio šećera i ciljni udio vlage u proizvodu.
  Ako je temperatura viša od 175 °C na izlazu iz friteze, subjekti dostavljaju podatke kojima se dokazuje da je razina akrilamida u gotovom proizvodu ispod razine referentne vrijednosti navedene u Prilogu IV.
  (Napomena: većina se proizvoda u obliku kuglice prži na temperaturama višima od 175 °C zbog njihova vrlo kratkog vremena prženja i temperatura potrebnih kako bi se postigli potrebno širenje i tekstura tih proizvoda). |
| --- | --- |

6.

Ako je temperatura viša od 175 °C na izlazu iz friteze, subjekti dostavljaju podatke kojima se dokazuje da je razina akrilamida u gotovom proizvodu ispod razine referentne vrijednosti navedene u Prilogu IV.

(Napomena: većina se proizvoda u obliku kuglice prži na temperaturama višima od 175 °C zbog njihova vrlo kratkog vremena prženja i temperatura potrebnih kako bi se postigli potrebno širenje i tekstura tih proizvoda).

| 7. | Ako se čips, grickalice ili krekeri od krumpirova tijesta peku, subjekti za svaki proizvod moraju odrediti temperaturu pečenja na izlazu iz pećnice i voditi evidenciju kako bi dokazali provođenje kontrola. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Temperature ulja na izlazu iz pećnice/kraju postupka sušenja moraju biti što je moguće niže za određenu liniju i za određeni proizvod, u skladu s očekivanim standardima kvalitete i sigurnosti hrane te uzimajući u obzir relevantne čimbenike kao što su vrsta uređaja, udio reducirajućeg šećera u sirovom proizvodu i udio vlage u proizvodu. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ako je temperatura na kraju postupka pečenja/sušenja viša od 175 °C, subjekti dostavljaju podatke kojima se dokazuje da je razina akrilamida u gotovom proizvodu ispod razine referentne vrijednosti navedene u Prilogu IV. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Za svaki pojedinačni proizvod subjekti moraju navesti najveći realno ostvarivi udio vlage u proizvodu nakon prženja ili pečenja za određenu proizvodnu liniju i za određeni proizvod, u skladu sa standardima kvalitete proizvoda i sigurnosti hrane te uzimajući u obzir temperaturu na izlazu iz friteze i temperaturu pečenja, odnosno sušenja. Udio vlage u konačnom proizvodu ne smije biti manji od 1,0 %. |
| --- | --- |

10.

III.   FINI PEKARSKI PROIZVODI

Mjere za ublažavanje učinaka u ovom Poglavlju primjenjuju se na fine pekarske proizvode kao što su kolačići, keksi, dvopek, pločice od žitarica, slatke pogačice, korneti, vafli, čajne pogače i medenjaci, te na nezaslađene proizvode kao što su krekeri, hruskavi kruh i zamjene za kruh. U ovoj je kategoriji kreker suhi keks (pečeni proizvod od brašna od žitarica), npr. slani krekeri, raženi hruskavi kruh i maces.

Agronomija

U slučaju ugovornog gospodarstva, u okviru kojeg proizvođači subjektima izravno dostavljaju svoje poljoprivredne proizvode, subjekti osiguravaju primjenu sljedećih zahtjeva kako bi se spriječile povišene razine asparagina u žitaricama:

| — | pridržavanje pravila dobre poljoprivredne prakse u pogledu gnojidbe, posebno kako bi se održale ujednačene razine sumpora u tlu i osigurala pravilna primjena dušika, |
| --- | --- |

—

pridržavanje pravila dobre poljoprivredne prakse u pogledu gnojidbe, posebno kako bi se održale ujednačene razine sumpora u tlu i osigurala pravilna primjena dušika,

| — | pridržavanje pravila dobre fitosanitarne prakse kako bi se osigurala primjena dobre prakse u pogledu mjera za zaštitu usjeva radi sprječavanja gljivičnih infekcija. |
| --- | --- |

—

pridržavanje pravila dobre fitosanitarne prakse kako bi se osigurala primjena dobre prakse u pogledu mjera za zaštitu usjeva radi sprječavanja gljivičnih infekcija.

Subjekti provode kontrole kako bi provjerili djelotvornost primjene prethodno navedenih zahtjeva.

Oblikovanje recepta i proizvoda

Subjekti tijekom postupka proizvodnje primjenjuju sljedeće mjere za ublažavanje učinaka:

| 1. | Subjekti moraju za relevantne proizvode razmotriti mogućnost potpune ili djelomične zamjene amonijeva bikarbonata zamjenskim tvarima za dizanje tijesta, kao što su






  (a) | soda bikarbona i regulatori kiselosti |
| --- | --- | --- |

1.

Subjekti moraju za relevantne proizvode razmotriti mogućnost potpune ili djelomične zamjene amonijeva bikarbonata zamjenskim tvarima za dizanje tijesta, kao što su

(a)

soda bikarbona i regulatori kiselosti

| (b) | smanjenje količine sode bikarbone i dinatrijeva difosfata, odnosno njihovu potpunu ili djelomičnu zamjenu organskim kiselinama ili njihovim spojevima s kalijem. |
| --- | --- |

(b)

smanjenje količine sode bikarbone i dinatrijeva difosfata, odnosno njihovu potpunu ili djelomičnu zamjenu organskim kiselinama ili njihovim spojevima s kalijem.

U okviru tog razmatranja subjekti osiguravaju da upotreba navedenih zamjenskih tvari za dizanje tijesta ne dovede do organoleptičikih promjena (okus, izgled, tekstura itd.) ili povećanja ukupnog udjela natrija koji bi utjecali na identitet proizvoda i njegov prijem kod potrošača.

| 2. | U proizvodima čije oblikovanje to dopušta subjekti zamjenjuju fruktozu ili sastojke koji sadržavaju fruktozu, kao što su sirupi i med, glukozom ili nereducirajućim šećerima kao što je saharoza i to posebno, ako je moguće, u receptima koji sadržavaju amonijev bikarbonat te uzimajući u obzir činjenicu da zamjena fruktoze ili ostalih reducirajućih šećera može prouzročiti izmjenu identiteta proizvoda zbog gubitka okusa i nastanka boje. |
| --- | --- |

2.

U proizvodima čije oblikovanje to dopušta subjekti zamjenjuju fruktozu ili sastojke koji sadržavaju fruktozu, kao što su sirupi i med, glukozom ili nereducirajućim šećerima kao što je saharoza i to posebno, ako je moguće, u receptima koji sadržavaju amonijev bikarbonat te uzimajući u obzir činjenicu da zamjena fruktoze ili ostalih reducirajućih šećera može prouzročiti izmjenu identiteta proizvoda zbog gubitka okusa i nastanka boje.

| 3. | Subjekti upotrebljavaju asparaginazu ako se smatra djelotvornom i ako je njezina upotreba moguća radi umanjenja udjela asparagina i smanjenja mogućnosti tvorbe akrilamida. Subjekti uzimaju u obzir da upotreba asparaginaze u receptima s velikim udjelom masti, malim udjelom vlage ili visokom pH-vrijednošću ima ograničen ili nikakav učinak na razine akrilamida. |
| --- | --- |

3.

Subjekti upotrebljavaju asparaginazu ako se smatra djelotvornom i ako je njezina upotreba moguća radi umanjenja udjela asparagina i smanjenja mogućnosti tvorbe akrilamida. Subjekti uzimaju u obzir da upotreba asparaginaze u receptima s velikim udjelom masti, malim udjelom vlage ili visokom pH-vrijednošću ima ograničen ili nikakav učinak na razine akrilamida.

| 4. | Ako je to moguće s obzirom na obilježja proizvoda, subjekti preispituju mogućnost djelomične zamjene pšeničnog brašna drugim brašnom od žitarica, kao što je riža, uzimajući u obzir da će se svaka promjena odraziti na postupak pečenja i organoleptička svojstva proizvoda. Različite vrste žitarica sadržavaju različite razine asparagina (obično su razine asparagina najviše u raži, a potom, silaznim redoslijedom, u zobi, pšenici, kukuruzu, a najniže su u riži). |
| --- | --- |

4.

Ako je to moguće s obzirom na obilježja proizvoda, subjekti preispituju mogućnost djelomične zamjene pšeničnog brašna drugim brašnom od žitarica, kao što je riža, uzimajući u obzir da će se svaka promjena odraziti na postupak pečenja i organoleptička svojstva proizvoda. Različite vrste žitarica sadržavaju različite razine asparagina (obično su razine asparagina najviše u raži, a potom, silaznim redoslijedom, u zobi, pšenici, kukuruzu, a najniže su u riži).

| 5. | Subjekti u okviru procjene rizika uzimaju u obzir utjecaj sastojaka finih pekarskih proizvoda koji mogu prouzročiti povećane razine akrilamida u konačnom proizvodu te upotrebljavaju sastojke koji nemaju takve učinke i zadržavaju fizička i organoleptička svojstva (kao bademi pečeni na nižoj umjesto na višoj temperaturi te suho voće kao izvor fruktoze). |
| --- | --- |

5.

Subjekti u okviru procjene rizika uzimaju u obzir utjecaj sastojaka finih pekarskih proizvoda koji mogu prouzročiti povećane razine akrilamida u konačnom proizvodu te upotrebljavaju sastojke koji nemaju takve učinke i zadržavaju fizička i organoleptička svojstva (kao bademi pečeni na nižoj umjesto na višoj temperaturi te suho voće kao izvor fruktoze).

| 6. | Subjekti osiguravaju da dobavljači sastojaka koji su toplinski obrađeni i podložni nastajanju akrilamida provedu procjenu rizika nastajanja akrilamida i prikladne mjere za ublažavanje učinaka. |
| --- | --- |

6.

Subjekti osiguravaju da dobavljači sastojaka koji su toplinski obrađeni i podložni nastajanju akrilamida provedu procjenu rizika nastajanja akrilamida i prikladne mjere za ublažavanje učinaka.

| 7. | Subjekti osiguravaju da promjena proizvoda koji potječu od dobavljača u takvim slučajevima ne dovede do povećanih razina akrilamida. |
| --- | --- |

7.

Subjekti osiguravaju da promjena proizvoda koji potječu od dobavljača u takvim slučajevima ne dovede do povećanih razina akrilamida.

| 8. | Subjekti moraju koliko je to moguće razmatrati mogućnost dodavanja organskih kiselina postupku proizvodnje ili smanjenja pH-vrijednosti u kombinaciji s ostalim mjerama za ublažavanje učinaka i uzimajući u obzir da to može dovesti do organoleptičkih promjena (slabije smeđenje, promjena okusa). |
| --- | --- |

8.

Subjekti moraju koliko je to moguće razmatrati mogućnost dodavanja organskih kiselina postupku proizvodnje ili smanjenja pH-vrijednosti u kombinaciji s ostalim mjerama za ublažavanje učinaka i uzimajući u obzir da to može dovesti do organoleptičkih promjena (slabije smeđenje, promjena okusa).

Prerada

Subjekti poduzimaju sljedeće mjere za ublažavanje učinaka pri proizvodnji finih pekarskih proizvoda te osiguravaju da su poduzete mjere u skladu s obilježjima proizvoda i zahtjevima u pogledu sigurnosti hrane:

| 1. | Subjekti primjenjuju ulazne podatke u pogledu topline, odnosno kombinaciju vremena i temperature kojom se najdjelotvornije ograničava nastajanje akrilamida i istodobno ostvaruju ciljna obilježja proizvoda. |
| --- | --- |

1.

Subjekti primjenjuju ulazne podatke u pogledu topline, odnosno kombinaciju vremena i temperature kojom se najdjelotvornije ograničava nastajanje akrilamida i istodobno ostvaruju ciljna obilježja proizvoda.

| 2. | Subjekti povećavaju udio vlage u konačnom proizvodu kako bi se ostvarili ciljna kvaliteta proizvoda, potreban rok trajanja proizvoda i standardi sigurnosti hrane. |
| --- | --- |

2.

Subjekti povećavaju udio vlage u konačnom proizvodu kako bi se ostvarili ciljna kvaliteta proizvoda, potreban rok trajanja proizvoda i standardi sigurnosti hrane.

| 3. | Proizvodi se peku dok ne postignu krajnju svjetliju nijansu gotovog proizvoda kako bi se ostvarili ciljna kvaliteta proizvoda, potreban rok trajanja proizvoda i standardi sigurnosti hrane. |
| --- | --- |

3.

Proizvodi se peku dok ne postignu krajnju svjetliju nijansu gotovog proizvoda kako bi se ostvarili ciljna kvaliteta proizvoda, potreban rok trajanja proizvoda i standardi sigurnosti hrane.

| 4. | Pri razvoju novih proizvoda subjekti u okviru svoje procjene rizika uzimaju u obzir veličinu i površinu određenog proizvoda, imajući u vidu da mala veličina proizvoda može rezultirati višim razinama akrilamida zbog utjecaja topline. |
| --- | --- |

4.

Pri razvoju novih proizvoda subjekti u okviru svoje procjene rizika uzimaju u obzir veličinu i površinu određenog proizvoda, imajući u vidu da mala veličina proizvoda može rezultirati višim razinama akrilamida zbog utjecaja topline.

| 5. | S obzirom na to da bi se određeni sastojci koji se upotrebljavaju u proizvodnji finih pekarskih proizvoda mogli toplinski obraditi nekoliko puta (na primjer proizvodi od prethodno prerađenih žitarica, orašasti plodovi, sjemenke, suho voće itd.), što dovodi do povećanja razina akrilamida u gotovim proizvodima, subjekti prilagođavaju oblikovanje proizvoda i postupka kako bi bio u skladu s razinama referentnih vrijednosti akrilamida navedenima u Prilogu IV. Konkretnije, subjekti ne smiju ponovno obrađivati zagorjele proizvode. |
| --- | --- |

5.

S obzirom na to da bi se određeni sastojci koji se upotrebljavaju u proizvodnji finih pekarskih proizvoda mogli toplinski obraditi nekoliko puta (na primjer proizvodi od prethodno prerađenih žitarica, orašasti plodovi, sjemenke, suho voće itd.), što dovodi do povećanja razina akrilamida u gotovim proizvodima, subjekti prilagođavaju oblikovanje proizvoda i postupka kako bi bio u skladu s razinama referentnih vrijednosti akrilamida navedenima u Prilogu IV. Konkretnije, subjekti ne smiju ponovno obrađivati zagorjele proizvode.

| 6. | Za predmješavine proizvoda koje se stavljaju na tržište kako bi se pripremile kod kuće ili u ugostiteljskim objektima subjekti svojim kupcima moraju pružiti upute za pripremu kako bi osigurali da razine akrilamida u konačnim proizvodima budu najniže realno ostvarive ispod razina referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

6.

Za predmješavine proizvoda koje se stavljaju na tržište kako bi se pripremile kod kuće ili u ugostiteljskim objektima subjekti svojim kupcima moraju pružiti upute za pripremu kako bi osigurali da razine akrilamida u konačnim proizvodima budu najniže realno ostvarive ispod razina referentnih vrijednosti.

IV.   ŽITARICE ZA DORUČAK

Agronomija

U slučaju ugovornog gospodarstva, u okviru kojeg proizvođači subjektima izravno dostavljaju svoje poljoprivredne proizvode, subjekti osiguravaju primjenu sljedećih zahtjeva kako bi se spriječile povišene razine asparagina u žitaricama:

| — | pridržavanje pravila dobre poljoprivredne prakse u pogledu gnojidbe, posebno kako bi se održale ujednačene razine sumpora u tlu i osigurala pravilna primjena dušika, |
| --- | --- |

—

pridržavanje pravila dobre poljoprivredne prakse u pogledu gnojidbe, posebno kako bi se održale ujednačene razine sumpora u tlu i osigurala pravilna primjena dušika,

| — | pridržavanje pravila dobre fitosanitarne prakse kako bi se osigurala primjena dobre prakse u pogledu mjera za zaštitu usjeva radi sprječavanja gljivičnih infekcija. |
| --- | --- |

—

pridržavanje pravila dobre fitosanitarne prakse kako bi se osigurala primjena dobre prakse u pogledu mjera za zaštitu usjeva radi sprječavanja gljivičnih infekcija.

Subjekti provode kontrole kako bi provjerili primjenu prethodno navedenih zahtjeva u praksi.

Recept

| 1. | S obzirom na to da proizvodi od kukuruza ili riže uglavnom imaju manje akrilamida od proizvoda pripremljenih od pšenice, raži, zobi i ječma, subjekti prema potrebi razmatraju upotrebu kukuruza i riže pri razvoju novih proizvoda uzimajući u obzir da će se svaka promjena odraziti na postupak proizvodnje i organoleptička svojstva proizvoda. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Subjekti kontroliraju stope dodavanja u trenutku dodavanja reducirajućih šećera (npr. fruktoze i glukoze) i sastojaka koji sadržavaju reducirajuće šećere (npr. meda), uzimajući u obzir njihov utjecaj na organoleptička svojstva i funkcionalnosti postupka (stvaranje nakupina povezivanjem), a koji mogu imati učinak prekursora za nastajanje akrilamida ako se dodaju prije faze toplinske obrade. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Subjekti u okviru procjene rizika u obzir uzimaju udio akrilamida iz toplinski obrađenih, suhih sastojaka kao što su pečeni i tostirani orašasti plodovi i voće sušeno u pećnici te upotrebljavaju zamjenske sastojke ako je zbog predmetnog udjela akrilamida izvjesno da će njegova razina u gotovom proizvodu biti iznad razine referentne vrijednosti navedene u Prilogu IV. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Za sastojke koji su toplinski obrađeni i koji sadržavaju 150 mikrograma akrilamida po kilogramu (μg/kg) ili više, subjekti poduzimaju sljedeće mjere:






  — | uspostavljaju registar takvih sastojaka, |
| --- | --- | --- |

4.

—

uspostavljaju registar takvih sastojaka,

| — | provode revizije i/ili analize dobavljača, |
| --- | --- |

—

provode revizije i/ili analize dobavljača,

| — | osiguravaju da dobavljač ne napravi nikakve izmjene takvih sastojaka kojima bi se povećale razine akrilamida. |
| --- | --- |

—

osiguravaju da dobavljač ne napravi nikakve izmjene takvih sastojaka kojima bi se povećale razine akrilamida.

| 5. | Ako se žitarice nalaze u tijestu, a postupak proizvodnje omogućuje dostatno vrijeme, temperaturu i udio vlage za smanjenje razina asparagina s pomoću asparaginaze subjekti, prema potrebi, upotrebljavaju asparaginazu uz uvjet da iz toga ne proizlazi nepovoljan učinak na okus ili rizik od preostale enzimske aktivnosti. |
| --- | --- |

5.

Prerada

Pri proizvodnji žitarica za doručak subjekti poduzimaju sljedeće mjere za ublažavanje učinaka te osiguravaju da poduzete mjere budu u skladu s obilježjima proizvoda i zahtjevima u pogledu sigurnosti hrane:

| 1. | Subjekti procjenom rizika utvrđuju ključne korake toplinske obrade u postupku proizvodnje tijekom kojih nastaje akrilamid. |
| --- | --- |

1.

Subjekti procjenom rizika utvrđuju ključne korake toplinske obrade u postupku proizvodnje tijekom kojih nastaje akrilamid.

| 2. | S obzirom na to da viša temperatura i dulje vrijeme zagrijavanja dovode do viših razina akrilamida, subjekti moraju utvrditi djelotvornu kombinaciju temperature i vremena zagrijavanja kako bi nastajanje akrilamida sveli na najmanju moguću mjeru, a da ne ugroze okus, teksturu, boju, sigurnost i rok trajanja proizvoda. |
| --- | --- |

2.

S obzirom na to da viša temperatura i dulje vrijeme zagrijavanja dovode do viših razina akrilamida, subjekti moraju utvrditi djelotvornu kombinaciju temperature i vremena zagrijavanja kako bi nastajanje akrilamida sveli na najmanju moguću mjeru, a da ne ugroze okus, teksturu, boju, sigurnost i rok trajanja proizvoda.

| 3. | Kako bi se izbjegla nagla povećanja akrilamida, subjekti kontroliraju temperaturu, vrijeme i stope unošenja radi ostvarenja sljedećeg najmanjeg mogućeg udjela vlage u konačnom proizvodu nakon konačne toplinske obrade kako bi se ostvarili ciljna kvaliteta proizvoda, potreban rok trajanja proizvoda i standardi sigurnosti hrane:






  — | tostirani proizvodi: 1 g/100 g za ekstrudirane proizvode, 1 g/100 g za proizvode pripremljene u serijama, 2 g/100 g za proizvode podvrgnute parenju i valjanju, |
| --- | --- | --- |

3.

Kako bi se izbjegla nagla povećanja akrilamida, subjekti kontroliraju temperaturu, vrijeme i stope unošenja radi ostvarenja sljedećeg najmanjeg mogućeg udjela vlage u konačnom proizvodu nakon konačne toplinske obrade kako bi se ostvarili ciljna kvaliteta proizvoda, potreban rok trajanja proizvoda i standardi sigurnosti hrane:

—

tostirani proizvodi: 1 g/100 g za ekstrudirane proizvode, 1 g/100 g za proizvode pripremljene u serijama, 2 g/100 g za proizvode podvrgnute parenju i valjanju,

| — | izravno ekspandirani proizvodi: 0,8 g/100 g za ekstrudirane proizvode, |
| --- | --- |

—

izravno ekspandirani proizvodi: 0,8 g/100 g za ekstrudirane proizvode,

| — | pečeni proizvodi: 2 g/100 g za proizvode koji se neprekidno peku, |
| --- | --- |

—

pečeni proizvodi: 2 g/100 g za proizvode koji se neprekidno peku,

| — | punjeni proizvodi: 2 g/100 g za ekstrudirane proizvode, |
| --- | --- |

—

punjeni proizvodi: 2 g/100 g za ekstrudirane proizvode,

| — | ostalo sušenje: 1 g/100 g za proizvode pripremljene u serijama, 0,8 g/100 g za ekspandirane proizvode. |
| --- | --- |

—

ostalo sušenje: 1 g/100 g za proizvode pripremljene u serijama, 0,8 g/100 g za ekspandirane proizvode.

Subjekti mjere udio vlage te navode koncentraciju akrilamida u suhoj masi kako bi se otklonila mogućnost zabune zbog promjena udjela vlage.

| 4. | Ponovnom obradom proizvoda u okviru postupka moguće je proizvesti više razine akrilamida zbog višekratne izloženosti koracima toplinske obrade. Stoga subjekti procjenjuju utjecaj ponovne obrade na razine akrilamida te smanjuju ili uklanjaju ponovnu obradu. |
| --- | --- |

4.

Ponovnom obradom proizvoda u okviru postupka moguće je proizvesti više razine akrilamida zbog višekratne izloženosti koracima toplinske obrade. Stoga subjekti procjenjuju utjecaj ponovne obrade na razine akrilamida te smanjuju ili uklanjaju ponovnu obradu.

| 5. | Subjekti uspostavljaju postupke kao što su kontrole temperature i praćenje radi sprječavanja pojave zagorjelih proizvoda. |
| --- | --- |

5.

Subjekti uspostavljaju postupke kao što su kontrole temperature i praćenje radi sprječavanja pojave zagorjelih proizvoda.

V.   KAVA

Recept

Pri razmatranju sastava mješavine kave subjekti u okviru procjene rizika u obzir uzimaju da proizvodi od zrna kave vrste robusta obično imaju više razine akrilamida od proizvoda od zrna kave vrste arabica.

Prerada

| 1. | Subjekti određuju ključne uvjete prženja kako bi osigurali nastajanje najmanje moguće razine akrilamida u okviru ciljnog profila okusa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kontrola uvjeta prženja uključuje se u preduvjetni program (PRP) kao dio dobre proizvođačke prakse (DPP). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ako je moguće i ako bi se time smanjila prisutnost akrilamida, subjekti razmatraju upotrebu tretmana asparaginazom. |
| --- | --- |

3.

VI.   ZAMJENE ZA KAVU S UDJELOM ŽITARICA VEĆIM OD 50 %

Agronomija

U slučaju ugovornog gospodarstva, u okviru kojeg proizvođači subjektima izravno dostavljaju svoje poljoprivredne proizvode, subjekti osiguravaju primjenu sljedećih zahtjeva kako bi se spriječile povišene razine asparagina u žitaricama:

| — | pridržavanje pravila dobre poljoprivredne prakse u pogledu gnojidbe, posebno kako bi se održale ujednačene razine sumpora u tlu i osigurala pravilna primjena dušika, |
| --- | --- |

—

pridržavanje pravila dobre poljoprivredne prakse u pogledu gnojidbe, posebno kako bi se održale ujednačene razine sumpora u tlu i osigurala pravilna primjena dušika,

| — | pridržavanje pravila dobre fitosanitarne prakse kako bi se osigurala primjena dobre prakse u pogledu mjera za zaštitu usjeva radi sprječavanja gljivičnih infekcija. |
| --- | --- |

—

pridržavanje pravila dobre fitosanitarne prakse kako bi se osigurala primjena dobre prakse u pogledu mjera za zaštitu usjeva radi sprječavanja gljivičnih infekcija.

Subjekti provode kontrole kako bi provjerili primjenu prethodno navedenih zahtjeva u praksi.

Recept

| 1. | S obzirom na to da proizvodi od kukuruza ili riže uglavnom imaju manje akrilamida od proizvoda pripremljenih od pšenice, raži, zobi i ječma, subjekti prema potrebi razmatraju upotrebu kukuruza i riže pri razvoju novih proizvoda te uzimaju u obzir da će se svaka promjena odraziti na postupak proizvodnje i organoleptička svojstva proizvoda. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Subjekti kontroliraju stope dodavanja u trenutku dodavanja reducirajućih šećera (npr. fruktoze i glukoze) i sastojaka koji sadržavaju reducirajuće šećere (npr. meda), uzimajući u obzir njihov utjecaj na organoleptička svojstva i funkcionalnosti postupka (stvaranje nakupina povezivanjem), a koji mogu imati učinak prekursora za nastajanje akrilamida ako se dodaju prije faze toplinske obrade. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ako se zamjene za kavu ne rade isključivo na bazi žitarica, subjekti prema potrebi upotrebljavaju druge sastojke koji dovode do nižih razina akrilamida nakon prerade na visokoj temperaturi. |
| --- | --- |

3.

Prerada

| 1. | Subjekti određuju ključne uvjete prženja kako bi osigurali nastajanje najmanje moguće razine akrilamida u okviru ciljnog profila okusa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kontrola uvjeta prženja uključuje se u preduvjetni program (PRP) kao dio dobre proizvođačke prakse (DPP). |
| --- | --- |

2.

VII.   ZAMJENE ZA KAVU S UDJELOM CIKORIJE VEĆIM OD 50 %

Subjekti kupuju samo kultivare s niskom razinom asparagina i osiguravaju da tijekom rasta cikorije nije bilo naknadne i prekomjerne primjene dušika.

Recept

Ako se zamjene za kavu na rade isključivo od cikorije, odnosno udio cikorije je manji od 100 % i veći od 50 %, subjekti dodaju druge sastojke, kao što su vlakna cikorije i pržene žitarice jer su se oni pokazali učinkovitima u smanjenju udjela akrilamida u konačnom proizvodu.

Prerada

| 1. | Subjekti određuju ključne uvjete prženja kako bi osigurali nastajanje najmanje moguće razine akrilamida u okviru ciljnog profila okusa. Zaključci se bilježe. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kontrola uvjeta prženja uključuje se u proizvođačev sustav upravljanja sigurnošću hrane. |
| --- | --- |

2.

VIII.   KEKSI ZA DJECU I ŽITARICE ZA DOJENČAD (5)

U slučaju ugovornog gospodarstva, u okviru kojeg proizvođači subjektima izravno dostavljaju svoje poljoprivredne proizvode, subjekti osiguravaju primjenu sljedećih zahtjeva kako bi se spriječile povišene razine asparagina u žitaricama:

| — | pridržavanje pravila dobre poljoprivredne prakse u pogledu gnojidbe, posebno kako bi se održale ujednačene razine sumpora u tlu i osigurala pravilna primjena dušika, |
| --- | --- |

—

pridržavanje pravila dobre poljoprivredne prakse u pogledu gnojidbe, posebno kako bi se održale ujednačene razine sumpora u tlu i osigurala pravilna primjena dušika,

| — | pridržavanje pravila dobre fitosanitarne prakse kako bi se osigurala primjena dobre prakse u pogledu mjera za zaštitu usjeva radi sprječavanja gljivičnih infekcija. |
| --- | --- |

—

pridržavanje pravila dobre fitosanitarne prakse kako bi se osigurala primjena dobre prakse u pogledu mjera za zaštitu usjeva radi sprječavanja gljivičnih infekcija.

Subjekti provode kontrole kako bi provjerili primjenu prethodno navedenih zahtjeva u praksi.

Oblikovanje, prerada i zagrijavanje proizvoda

| 1. | Ako je moguće, subjekti upotrebljavaju asparaginazu kako bi smanjili razine asparagina u sirovom brašnu. Subjekti koji ne mogu upotrebljavati asparaginazu zbog, na primjer, zahtjeva u pogledu prerade ili oblikovanja proizvoda upotrebljavaju sirovo brašno s malim udjelom prekursora akrilamida kao što su fruktoza, glukoza i asparagin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Subjekti tijekom razvoja recepta izrađuju procjenu koja sadržava informacije o reducirajućim šećerima i asparaginu te uključuje mogućnosti ostvarenja malih udjela reducirajućih šećera u konačnom receptu. Ta potreba za procjenom ovisi o upotrebi asparaginaze u receptu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Subjekti osiguravaju da se sastojci koji su toplinski obrađeni i podložni nastajanju akrilamida nabavljaju od dobavljača koji mogu dokazati da su poduzeli mjere za ublažavanje učinaka prikladne za smanjenje prisutnosti akrilamida u tim sastojcima. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Subjekti uspostavljaju postupak nadzora promjena kako bi spriječili promjene dobavljača kojima se povećavaju razine akrilamida. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ako upotreba toplinski obrađenih sirovina i sastojaka rezultira time da se u konačnom proizvodu premaši razina referentne vrijednosti akrilamida navedena u Prilogu IV., subjekti preispituju upotrebu tih proizvoda radi postizanja najnižih realno ostvarivih razina akrilamida ispod razine referentne vrijednosti iz Priloga IV. |
| --- | --- |

5.

Recept

| 1. | S obzirom na to da proizvodi od kukuruza ili riže uglavnom imaju manje akrilamida od proizvoda pripremljenih od pšenice, raži, zobi i ječma, subjekti prema potrebi razmatraju upotrebu kukuruza i riže pri razvoju novih proizvoda te uzimaju u obzir da će se svaka promjena odraziti na postupak proizvodnje i organoleptička svojstva proizvoda. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Subjekti posebno u okviru svoje procjene rizika u obzir uzimaju da proizvodi od cjelovitih žitarica i/ili s velikim udjelom posija imaju više razine akrilamida. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Subjekti kontroliraju stope dodavanja u trenutku dodavanja reducirajućih šećera (npr. fruktoze i glukoze) i sastojaka koji sadržavaju reducirajuće šećere (npr. meda), uzimajući u obzir njihov utjecaj na organoleptička svojstva i funkcionalnosti postupka (povezujuće nakupine), a koji mogu imati učinak prekursora za nastajanje akrilamida ako se dodaju prije faze toplinske obrade. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Subjekti utvrđuju udio akrilamida u toplinski obrađenim, suhim sastojcima kao što su pečeni i tostirani orašasti plodovi i voće sušeno u pećnici te upotrebljavaju zamjenske sastojke ako je zbog upotrebe predmetnih sastojaka razina akrilamida u konačnom proizvodu iznad razine referentne vrijednosti navedene u Prilogu IV. |
| --- | --- |

4.

Prerada

| 1. | Subjekti procjenom rizika utvrđuju ključne faze toplinske obrade u postupku proizvodnje tijekom kojih nastaje akrilamid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Subjekti mjere udio vlage te navode koncentraciju akrilamida u suhoj masi kako bi se otklonila mogućnost zabune zbog promjena udjela vlage. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Subjekti određuju i primjenjuju djelotvornu kombinaciju temperature i vremena zagrijavanja kako bi nastajanje akrilamida sveli na najmanju moguću mjeru, a da ne ugroze okus, teksturu, boju, sigurnost i rok trajanja proizvoda. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Subjekti kontroliraju temperaturu, vrijeme i stope unošenja. Sustave kontrolnog mjerenja temperature i stopa unošenja trebalo bi redovito kalibrirati, a te uvjete rada kontrolirati unutar određenih granica. Ti se zadaci uključuju u postupke u okviru HACCP-a. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Praćenje i kontroliranje udjela vlage u proizvodu nakon ključnih faza toplinske obrade u nekim su se postupcima pokazali djelotvornima u kontroliranju razina akrilamida, zbog čega u tim okolnostima taj postupak može biti prikladna zamjena za kontrolu temperatura i vremena zagrijavanja te se mora i primijeniti. |
| --- | --- |

5.

IX.   DJEČJA HRANA U STAKLENCI (HRANA SLABIJE KISELOSTI I HRANA KOJA SE BAZIRA NA SUHIM ŠLJIVAMA) (6)

| 1. | Subjekti za proizvodnju dječje hrane u staklenci odabiru svježe sirovine s malim udjelom prekursora akrilamida, na primjer reducirajućih šećera kao što su fruktoza, glukoza i asparagin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | U slučaju ugovornog gospodarstva, u okviru kojeg proizvođači subjektima izravno dostavljaju svoje poljoprivredne proizvode, subjekti osiguravaju primjenu sljedećih zahtjeva kako bi se spriječile povišene razine asparagina u žitaricama:






  — | pridržavanje pravila dobre poljoprivredne prakse u pogledu gnojidbe, posebno kako bi se održale ujednačene razine sumpora u tlu i osigurala pravilna primjena dušika, |
| --- | --- | --- |

2.

—

pridržavanje pravila dobre poljoprivredne prakse u pogledu gnojidbe, posebno kako bi se održale ujednačene razine sumpora u tlu i osigurala pravilna primjena dušika,

| — | pridržavanje pravila dobre fitosanitarne prakse kako bi se osigurala primjena dobre prakse u pogledu mjera za zaštitu usjeva radi sprječavanja gljivičnih infekcija. |
| --- | --- |

—

pridržavanje pravila dobre fitosanitarne prakse kako bi se osigurala primjena dobre prakse u pogledu mjera za zaštitu usjeva radi sprječavanja gljivičnih infekcija.

Subjekti provode kontrole kako bi provjerili primjenu prethodno navedenih zahtjeva u praksi.

| 3. | Subjekti u ugovore o kupnji pirea od suhih šljiva uključuju zahtjeve kojima se osigurava da se u okviru postupka proizvodnje pirea od šljiva primjenjuju sustavi toplinske obrade čiji je cilj smanjiti pojavnost akrilamida u tom proizvodu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Subjekti osiguravaju da se sastojci koji su toplinski obrađeni i podložni nastajanju akrilamida nabavljaju od dobavljača koji mogu dokazati da su poduzeli mjere za ublažavanje učinaka radi smanjenja prisutnosti akrilamida u tim sastojcima. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ako upotreba toplinski obrađenih sirovina i sastojaka rezultira time da se u konačnom proizvodu premaši razina referentne vrijednosti akrilamida navedena u Prilogu IV., subjekti preispituju upotrebu tih materijala i sastojaka radi postizanja najnižih realno ostvarivih razina akrilamida ispod razine referentne vrijednosti iz Priloga IV. |
| --- | --- |

5.

Recept

| 1. | Subjekti u okviru svoje procjene rizika akrilamida u predmetnoj hrani uzimaju u obzir to da proizvodi od cjelovitih žitarica i/ili s visokim udjelom posija imaju više razine akrilamida. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Subjekti odabiru vrste slatkog krumpira i suhih šljiva s najmanjim mogućim udjelom prekursora akrilamida kao što su reducirajući šećeri (npr. fruktoza i glukoza) i asparagin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Subjekti kontroliraju stope dodavanja u trenutku dodavanja reducirajućih šećera (npr. fruktoze i glukoze) i sastojaka koji sadržavaju reducirajuće šećere (npr. meda) koji se dodaju zbog organoleptičkih svojstava i funkcionalnosti postupka (povezujuće nakupine), a koji mogu imati učinak prekursora za nastajanje akrilamida ako se dodaju prije faze toplinske obrade. |
| --- | --- |

3.

Prerada

| 1. | Subjekti utvrđuju ključne faze toplinske obrade u postupku tijekom kojih nastaje najviša razina akrilamida kako bi se što djelotvornije usmjerili napori za dodatno smanjenje/kontrolu akrilamida. Navedeno je potrebno postići procjenom rizika ili izravnim mjerenjem razina akrilamida u proizvodu prije i nakon svake faze toplinske obrade. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kako bi se izbjegla nagla povećanja razine akrilamida, subjekti kontroliraju temperaturu, vrijeme i stope unošenja. Stope unošenja i sustave kontrolnog mjerenja temperature trebalo bi redovito kalibrirati, a te uvjete rada kontrolirati unutar određenih granica. Ti se zadaci uključuju u postupke u okviru HACCP-a. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Subjekti osiguravaju da smanjenje ulazne toplinske snage radi snižavanja razine akrilamida u hrani slabije kiselosti i hrani koja se temelji na suhim šljivama ne utječe na mikrobiološku sigurnost predmetne hrane. |
| --- | --- |

3.

X.   KRUH

Agronomija

U slučaju ugovornog gospodarstva, u okviru kojeg proizvođači subjektima izravno dostavljaju svoje poljoprivredne proizvode, subjekti osiguravaju primjenu sljedećih zahtjeva kako bi se spriječile povišene razine asparagina u žitaricama:

| — | pridržavanje pravila dobre poljoprivredne prakse u pogledu gnojidbe, posebno kako bi se održale ujednačene razine sumpora u tlu i osigurala pravilna primjena dušika, |
| --- | --- |

—

pridržavanje pravila dobre poljoprivredne prakse u pogledu gnojidbe, posebno kako bi se održale ujednačene razine sumpora u tlu i osigurala pravilna primjena dušika,

| — | pridržavanje pravila dobre fitosanitarne prakse kako bi se osigurala primjena dobre prakse u pogledu mjera za zaštitu usjeva radi sprječavanja gljivičnih infekcija. |
| --- | --- |

—

pridržavanje pravila dobre fitosanitarne prakse kako bi se osigurala primjena dobre prakse u pogledu mjera za zaštitu usjeva radi sprječavanja gljivičnih infekcija.

Subjekti provode kontrole kako bi provjerili primjenu prethodno navedenih zahtjeva u praksi.

Oblikovanje, prerada i zagrijavanje proizvoda

| 1. | Subjekti osiguravaju da se kruh peče dok ne postigne krajnju svjetliju nijansu kako bi se smanjilo nastajanje akrilamida, uzimajući u obzir oblikovanje pojedinačnog proizvoda i tehničke mogućnosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Subjekti produljuju vrijeme dizanja tijesta uzimajući u obzir oblikovanje i tehničke mogućnosti proizvoda. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ako je moguće, subjekti smanjuju ulaznu toplinsku snagu optimizacijom temperature i vremena pečenja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Subjekti osiguravaju upute za pečenje kruha koji se dovršava kod kuće, u prostorijama za odmrzavanje i dovršetak pečenja (eng. bake-off), trgovinama na malo ili ugostiteljskim objektima. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ako je to spojivo s oblikovanjem proizvoda i tehničkim mogućnostima, subjekti zamjenjuju sastojke koji imaju mogućnost podizanja razina akrilamida u konačnom proizvodu primjerice orašastim plodovima i sjemenkama, koji se peku na nižim umjesto na višim temperaturama. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ako to dopušta oblikovanje proizvoda i ako je moguće, subjekti zamjenjuju fruktozu glukozom, posebno u receptima koji sadržavaju amonijev bikarbonat (E503). To podrazumijeva, na primjer, zamjenu sirupa invertnog šećera i meda, koji sadržavaju visoke razine fruktoze, glukoznim sirupom. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ako je moguće, uzimajući u obzir recept, sastojke, udio vlage i postupak proizvodnje, u proizvodima s malim udjelom vlage subjekti upotrebljavaju asparaginazu kako bi smanjili asparagin. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Uredba (EZ) br. 1332/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim enzimima i o izmjeni Direktive Vijeća 83/417/EEZ, Uredbe Vijeća (EZ) 1493/1999, Direktive 2000/13/EZ, Direktive Vijeća 2001/112/EZ i Uredbe (EZ) 258/97 (SL L 354, 31.12.2008., str. 7.).

(2)  Uredba (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (SL L 354, 31.12.2008., str. 16.).

(3)  Uredba Komisije (EU) br. 231/2012 od 9. ožujka 2012. o utvrđivanju specifikacija za prehrambene aditive navedene u prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 83, 22.3.2012., str. 1.).

(4)  Uredba (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (SL L 304, 22.11.2011., str. 18.).

(5)  Kako je definirano u Uredbi (EU) br. 609/2013.

(6)  Kako je definirano u Uredbi (EU) br. 609/2013.

---

PRILOG II.

DIO A

MJERE ZA UBLAŽAVANJE UČINAKA KOJE BI TREBALI PRIMIJENITI SUBJEKTI U POSLOVANJU S HRANOM (SUBJEKTI) IZ ČLANKA 2. STAVKA 2.

| 1. | Subjekti koji proizvode proizvode od krumpira primjenjuju sljedeće mjere za ublažavanje učinaka:






  — | pomfrit i ostali rezani proizvodi od krumpira (prženi u dubokom ulju):






  — | upotrebljavaju se sorte krumpira s manjim udjelom šećera, ako su dostupne i spojive s ciljanim prehrambenim proizvodom. u tom smislu od dobavljača traži savjet u pogledu najprikladnijih sorta krumpira, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

—

pomfrit i ostali rezani proizvodi od krumpira (prženi u dubokom ulju):

—

upotrebljavaju se sorte krumpira s manjim udjelom šećera, ako su dostupne i spojive s ciljanim prehrambenim proizvodom. u tom smislu od dobavljača traži savjet u pogledu najprikladnijih sorta krumpira,

| — | krumpiri se skladište na temperaturi višoj od 6 °C; |
| --- | --- |

—

krumpiri se skladište na temperaturi višoj od 6 °C;

| — | prije postupka prženja:
  Osim za zamrznute proizvode od krumpira kod kojih se moraju slijediti upute za pripremu, za sirovi se pomfrit poduzimaju sljedeće mjere za smanjenje udjela šećera, ako su dostupne i spojive s ciljanim prehrambenim proizvodom koji se želi dobiti.






  — | Pranje i namakanje u hladnoj vodi po mogućnosti od 30 minuta do 2 sata. Prutiće prije prženja isperite u čistoj vodi. |
| --- | --- | --- |

—

prije postupka prženja:

Osim za zamrznute proizvode od krumpira kod kojih se moraju slijediti upute za pripremu, za sirovi se pomfrit poduzimaju sljedeće mjere za smanjenje udjela šećera, ako su dostupne i spojive s ciljanim prehrambenim proizvodom koji se želi dobiti.

—

Pranje i namakanje u hladnoj vodi po mogućnosti od 30 minuta do 2 sata. Prutiće prije prženja isperite u čistoj vodi.

| — | Namakanje nekoliko minuta u hladnoj vodi. Prutiće prije prženja isperite u čistoj vodi. |
| --- | --- |

—

Namakanje nekoliko minuta u hladnoj vodi. Prutiće prije prženja isperite u čistoj vodi.

| — | Blanširanjem krumpira postižu se niže razine akrilamida i stoga krumpire, ako je moguće, treba blanširati. |
| --- | --- |

—

Blanširanjem krumpira postižu se niže razine akrilamida i stoga krumpire, ako je moguće, treba blanširati.

| — | pri prženju pomfrita ili ostalih proizvoda od krumpira:






  — | upotrebljavaju se ulja i masti za prženje koji omogućuju brže prženje i/ili prženje na nižim temperaturama, od dobavljača ulja za prženje traži se savjet u pogledu najprikladnijih ulja i masti, |
| --- | --- | --- |

—

pri prženju pomfrita ili ostalih proizvoda od krumpira:

—

upotrebljavaju se ulja i masti za prženje koji omogućuju brže prženje i/ili prženje na nižim temperaturama, od dobavljača ulja za prženje traži se savjet u pogledu najprikladnijih ulja i masti,

| — | temperature prženja moraju biti niže od 175 °C, a u svakom slučaju najniže moguće s obzirom na zahtjeve u pogledu sigurnosti hrane, |
| --- | --- |

—

temperature prženja moraju biti niže od 175 °C, a u svakom slučaju najniže moguće s obzirom na zahtjeve u pogledu sigurnosti hrane,

| — | kvaliteta ulja i masti za prženje održava se čestim uklanjanjem čestica i mrvica s površine. |
| --- | --- |

—

kvaliteta ulja i masti za prženje održava se čestim uklanjanjem čestica i mrvica s površine.

Za pripremu pomfrita subjekti trebaju upotrebljavati dostupne vodiče za procjenu boje koji sadržavaju smjernice o optimalnoj kombinaciji boje i niskih razina akrilamida.

Vodič za procjenu boje koji sadržava smjernice o optimalnoj kombinaciji boje i niskih razina akrilamida treba biti vidljivo istaknut u prostorijama za osoblje koje priprema hranu.

| 2. | Subjekti koji proizvode kruh i fine pekarske proizvode u postupku pečenja primjenjuju sljedeće mjere za ublažavanje učinaka:






  — | ako je moguće i spojivo s postupkom proizvodnje i higijenskim zahtjevima:






  — | produljuje se vrijeme dizanja tijesta, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

—

ako je moguće i spojivo s postupkom proizvodnje i higijenskim zahtjevima:

—

produljuje se vrijeme dizanja tijesta,

| — | određuje se optimalni udio vlage u tijestu za proizvode s malim udjelom vlage |
| --- | --- |

—

određuje se optimalni udio vlage u tijestu za proizvode s malim udjelom vlage

| — | snižava se temperatura pećnice i produljuje se vrijeme pripreme. |
| --- | --- |

—

snižava se temperatura pećnice i produljuje se vrijeme pripreme.

Proizvodi se peku dok ne postignu krajnju svjetliju nijansu te se izbjegava tamna boja pečene kore (ako je tamna boja kore rezultat snažnog pečenja, a ne posebnog sastava ili prirode kruha koji uzrokuju tamnu koru).

| 3. | Subjekti osiguravaju da se pri pripremi sendviča oni tostiraju dok ne postignu optimalnu boju. Pri proizvodnji tih posebnih proizvoda treba se, ako je dostupan, upotrebljavati vodič za procjenu boje koji sadržava smjernice o optimalnoj kombinaciji boje i niskih razina akrilamida. Pri upotrebi zapakiranog kruha ili pekarskih proizvoda koje je potrebno dovršiti slijede se upute za pripremu.
  Prethodno navedeni vodič za procjenu boje koji sadržava smjernice o optimalnoj kombinaciji boje i niskih razina akrilamida mora biti vidljivo istaknut u prostorijama za osoblje koje priprema određenu hranu. |
| --- | --- |

3.

Prethodno navedeni vodič za procjenu boje koji sadržava smjernice o optimalnoj kombinaciji boje i niskih razina akrilamida mora biti vidljivo istaknut u prostorijama za osoblje koje priprema određenu hranu.

DIO B

MJERE ZA UBLAŽAVANJE UČINAKA KOJE BI TREBALI PRIMIJENITI SUBJEKTI U POSLOVANJU S HRANOM (SUBJEKTI) IZ ČLANKA 2. STAVKA 3. UZ MJERE ZA UBLAŽAVANJE UČINAKA IZ DIJELA A

1.   Opći uvjet

Subjekti prihvaćaju proizvode iz članka 1. stavka 2. jedino od subjekata koji su proveli sve mjere za ublažavanje učinaka navedene u Prilogu I.

2.   Pomfrit i ostali rezani proizvodi od krumpira (prženi u dubokom ulju)

Subjekti:

| — | slijede upute o skladištenju proizvoda koje su dostavili subjekti ili dobavljači odnosno koje su predviđene u okviru relevantnih mjera za ublažavanje učinaka u Prilogu I., |
| --- | --- |

—

slijede upute o skladištenju proizvoda koje su dostavili subjekti ili dobavljači odnosno koje su predviđene u okviru relevantnih mjera za ublažavanje učinaka u Prilogu I.,

| — | rade u skladu sa standardnim operativnim postupcima i s kalibriranim fritezama opremljenima računalnim vremenskim prekidačima i programiranima na standardne postavke (vrijeme-temperatura), |
| --- | --- |

—

rade u skladu sa standardnim operativnim postupcima i s kalibriranim fritezama opremljenima računalnim vremenskim prekidačima i programiranima na standardne postavke (vrijeme-temperatura),

| — | prate razine akrilamida u gotovim proizvodima kako bi utvrdili jesu li mjere za ublažavanje učinaka djelotvorne za održavanje razina akrilamida ispod razine referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

—

prate razine akrilamida u gotovim proizvodima kako bi utvrdili jesu li mjere za ublažavanje učinaka djelotvorne za održavanje razina akrilamida ispod razine referentne vrijednosti.

3.   Pekarski proizvodi

Subjekti prate razine akrilamida u gotovim proizvodima kako bi utvrdili jesu li mjere za ublažavanje učinaka djelotvorne za održavanje razina akrilamida ispod razine referentne vrijednosti.

4.   Kava

Subjekti osiguravaju da razina akrilamida u dostavljenoj kavi bude niža od razine referentne vrijednosti navedene u Prilogu IV., uzimajući u obzir da to možda nije moguće za sve vrste kave s obzirom na mješavinu i način prženja. U takvim slučajevima dobavljač prilaže opravdanje.

---

PRILOG III.

ZAHTJEVI U POGLEDU UZORKOVANJA I ANALIZE RADI PRAĆENJA IZ ČLANKA 4.

I.   Uzorkovanje

| 1. | Uzorak je reprezentativan za uzorkovanu seriju. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Subjekti osiguravaju provedbu reprezentativnog uzorkovanja i analize svojih proizvoda u pogledu prisutnosti akrilamida radi provjere djelotvornosti mjera za ublažavanje učinaka, odnosno toga jesu li razine akrilamida dosljedno ispod razina referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Subjekti osiguravaju uzimanje reprezentativnog uzorka za svaku vrstu proizvoda radi analize koncentracije akrilamida. „Vrsta proizvoda” obuhvaća skupine proizvoda s istovjetnim ili sličnim sastojcima, oblikovanjem recepta, oblikovanjem postupka i/ili kontrolama postupka ako oni mogu potencijalno utjecati na razine akrilamida u gotovom proizvodu. U okviru programa praćenja kao prioriteti se postavljaju vrste proizvoda koje su pokazale potencijal za premašivanje razine referentne vrijednosti, a ako su ostvarive druge mjere za ublažavanje učinka, programi se moraju temeljiti na riziku. |
| --- | --- |

3.

II.   Analiza

| 1. | Subjekti pružaju dovoljno podataka kako bi omogućili procjenu razine akrilamida i vjerojatnosti da bi ta vrsta proizvoda mogla premašiti razinu referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uzorak se analizira u laboratoriju koji sudjeluje u odgovarajućim programima za provjeru kvalitete rada (koji udovoljavaju „Međunarodnom usuglašenom protokolu za provjeru kvalitete rada (kemijskih) analitičkih laboratorija” (1) razvijenom pod pokroviteljstvom IUPAC-a/ISO-a/AOAC-a) te upotrebljava odobrene analitičke metode za detekciju i kvantifikaciju. Laboratoriji moraju moći dokazati da imaju interne postupke za kontrolu kvalitete. Za to kao primjeri služe „Smjernice ISO-a/AOAC-a/IUPAC-a o internoj kontroli kvalitete u analitičkim kemijskim laboratorijima” (2).
  Kad god je to moguće, točnost analize ocjenjuje se tako da se u analizu uključe certificirani referentni materijali. |
| --- | --- |

2.

Kad god je to moguće, točnost analize ocjenjuje se tako da se u analizu uključe certificirani referentni materijali.

| 3. | Metoda analize koja se upotrebljava za analizu akrilamida mora biti u skladu sa sljedećim kriterijima učinkovitosti:






  Parametar | Kriterij |
| --- | --- | --- |
| Primjenjivost | Hrana navedena u ovoj Uredbi |
| Specifičnost | Bez matričnih ili spektralnih interferencija |
| Slijepi uzorci s terena | Manje od granice određivanja (LOD) |
| Ponovljivost (RSDr) | 0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Obnovljivost (RSDR) | dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe |
| Iskoristivost | 75 – 110 % |
| Granica određivanja (LOD) | Tri desetine LOQ-a |
| Granica kvantifikacije (LOQ) | Za razinu referentne vrijednosti < 125 μg/kg: ≤ dvije petine razine referentne vrijednosti (međutim, ne mora biti niža od 20 μg/kg)
  Za razinu referentne vrijednosti ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg |

3.

Parametar

Kriterij

Primjenjivost

Hrana navedena u ovoj Uredbi

Specifičnost

Bez matričnih ili spektralnih interferencija

Slijepi uzorci s terena

Manje od granice određivanja (LOD)

Ponovljivost (RSDr)

0,66 × RSDR dobiven s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Obnovljivost (RSDR)

dobivena s pomoću (preinačene) Horwitzove jednadžbe

Iskoristivost

75 – 110 %

Granica određivanja (LOD)

Tri desetine LOQ-a

Granica kvantifikacije (LOQ)

Za razinu referentne vrijednosti < 125 μg/kg: ≤ dvije petine razine referentne vrijednosti (međutim, ne mora biti niža od 20 μg/kg)

Za razinu referentne vrijednosti ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg

| 4. | Analizu akrilamida moguće je zamijeniti mjerenjem obilježja proizvoda (npr. boje) ili parametara postupka uz uvjet da se može dokazati statistička povezanost između obilježja proizvoda ili parametara postupaka i razine akrilamida. |
| --- | --- |

4.

III.   Učestalost uzorkovanja

| 1. | Subjekti obavljaju uzorkovanje i analizu barem jedanput godišnje za proizvode s poznatom razinom akrilamida koja se uspješno kontrolira. Subjekti provode češća uzorkovanja i analizu proizvoda koji imaju potencijal za premašivanje razine referentne vrijednosti te se oni, ako su ostvarive druge mjere za ublažavanje učinka, moraju temeljiti na riziku. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Na temelju te procjene iz točke II. podtočke 1. ovog Priloga subjekti određuju odgovarajuću učestalost analize za svaku vrstu proizvoda. Procjena se ponavlja ako se proizvod ili postupak promijeni na način koji bi mogao dovesti do promjene razine akrilamida u gotovom proizvodu. |
| --- | --- |

2.

IV.   Ublažavanje učinaka

Ako rezultat analize, ispravljen u pogledu iskorištenja, ali ne uzimajući u obzir mjernu nesigurnost, pokaže da je proizvod premašio razinu referentne vrijednosti ili sadržava višu razinu akrilamida od očekivane (s obzirom na prethodne analize, ali nižu od razine referentne vrijednosti), subjekti provode preispitivanje primijenjenih mjera za ublažavanje učinaka i poduzimaju dodatne mjere za ublažavanje učinaka kako bi osigurali da razina akrilamida u gotovom proizvodu bude ispod razine referentne vrijednosti. To je potrebno dokazati provedbom novog reprezentativnog uzorkovanja i analize nakon uvođenja dodatnih mjera za ublažavanje učinaka.

V.   Informacije nadležnim tijelima

Subjekti analitičke rezultate dobivene analizom i opise analiziranih proizvoda svake godine na zahtjev stavljaju na raspolaganje nadležnom tijelu. Pojedinosti o mjerama za ublažavanje učinaka poduzetima radi smanjenja razina akrilamida ispod razine referentne vrijednosti dostavljaju se za one proizvode koji premašuju razinu referentne vrijednosti.

---

(1)  M. Thompson i ostali, Pure and Applied Chemistry, 2006., 78., 145. – 196.

(2)  Uredili M. Thompson i R. Wood, Pure and Applied Chemistry, 1995., 67., 649. – 666.

---

PRILOG IV.

RAZINE REFERENTNIH VRIJEDNOSTI IZ ČLANKA 1. STAVKA 1.

Razine referentnih vrijednosti za prisutnost akrilamida u hrani iz članka 1. stavka 1. sljedeće su:

| Hrana | Razina referentne vrijednosti
  [μg/kg] |
| --- | --- |
| Pomfrit (gotovi) | 500 |
| Čips od svježih krumpira i od krumpirova tijesta
  Krekeri na bazi krumpira
  Ostali proizvodi od krumpirova tijesta | 750 |
| Meki kruh | |
| (a) | kruh na bazi pšenice |

Hrana

Razina referentne vrijednosti

[μg/kg]

Pomfrit (gotovi)

500

Čips od svježih krumpira i od krumpirova tijesta

Krekeri na bazi krumpira

Ostali proizvodi od krumpirova tijesta

750

Meki kruh

(a)

kruh na bazi pšenice

50

| (b) | meki kruh koji nije na bazi pšenice |
| --- | --- |

(b)

meki kruh koji nije na bazi pšenice

100

Žitarice za doručak (osim kaše od zobenih pahuljica)

| — | proizvodi od posija i žitarice od cjelovitog zrna, ekspandirane žitarice |
| --- | --- |

—

proizvodi od posija i žitarice od cjelovitog zrna, ekspandirane žitarice

300

| — | proizvodi na bazi pšenice i raži (1) |
| --- | --- |

—

proizvodi na bazi pšenice i raži (1)

300

| — | proizvodi na bazi kukuruza, zobi, pira, ječma i riže (1) |
| --- | --- |

—

proizvodi na bazi kukuruza, zobi, pira, ječma i riže (1)

150

Keksi i vafli

350

Krekeri osim krekera na bazi krumpira

400

Hruskavi kruh

350

Medenjaci

800

Proizvodi slični drugim proizvodima iz ove kategorije

300

Pržena kava

400

Instant (topljiva) kava

850

Zamjene za kavu

| (a) | zamjene za kavu isključivo na bazi žitarica |
| --- | --- |

(a)

zamjene za kavu isključivo na bazi žitarica

500

| (b) | zamjene za kavu na bazi mješavine žitarica i cikorije |
| --- | --- |

(b)

zamjene za kavu na bazi mješavine žitarica i cikorije

(2)

| (c) | zamjene za kavu isključivo na bazi cikorije |
| --- | --- |

(c)

zamjene za kavu isključivo na bazi cikorije

4 000

Dječja hrana, prerađena hrana na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu, osim keksa i dvopeka (3)

40

Keksi i dvopek za dojenčad i malu djecu (3)

150

---

(1)  Žitarice koje nisu na bazi cjelovitog zrna i/ili posija. Kategorija se određuje na temelju žitarica prisutnih u najvećoj količini.

(2)  Za razinu referentne vrijednosti koja se primjenjuje na zamjene za kavu na bazi mješavine žitarica i cikorije u obzir se uzima relativni omjer tih sastojaka u konačnom proizvodu.

(3)  Kako je definirano u Uredbi (EU) br. 609/2013

---

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/45

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2159

оd 20. studenoga 2017.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 255/2010 u pogledu određenih upućivanja na odredbe ICAO-a

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o organizaciji i korištenju zračnog prostora u jedinstvenom europskom nebu (Uredba o zračnom prostoru) (1), a posebno njezin članak 6. stavak 7.,

budući da:

| (1) | Prilog Uredbi Komisije (EU) br. 255/2010 (2) odnosi se na odredbe iz Priloga 11. Konvenciji o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu (Čikaška konvencija), konkretnije na 13. izdanje iz srpnja 2001. koje uključuje izmjenu br. 49. Međunarodna organizacija za civilno zrakoplovstvo (ICAO) je 10. studenoga 2016. donijela izmjenu Priloga 11. Čikaškoj konvenciji, kojom se uključuje izmjena br. 50.A. |
| --- | --- |

(1)

Prilog Uredbi Komisije (EU) br. 255/2010 (2) odnosi se na odredbe iz Priloga 11. Konvenciji o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu (Čikaška konvencija), konkretnije na 13. izdanje iz srpnja 2001. koje uključuje izmjenu br. 49. Međunarodna organizacija za civilno zrakoplovstvo (ICAO) je 10. studenoga 2016. donijela izmjenu Priloga 11. Čikaškoj konvenciji, kojom se uključuje izmjena br. 50.A.

| (2) | U Prilogu Uredbi (EU) br. 255/2010 upućuje se i na odredbe utvrđene u Postupcima ICAO-a za usluge u zračnom prometu – Upravljanje zračnim prometom (PANS-ATM, dokument 4444), konkretnije na njihovo 15. izdanje iz 2007. kojim se uključuje izmjena br. 6. ICAO je 10. studenoga 2016. donio izmjenu dokumenta 4444 kojom se uključuje izmjena br. 7.A. |
| --- | --- |

(2)

U Prilogu Uredbi (EU) br. 255/2010 upućuje se i na odredbe utvrđene u Postupcima ICAO-a za usluge u zračnom prometu – Upravljanje zračnim prometom (PANS-ATM, dokument 4444), konkretnije na njihovo 15. izdanje iz 2007. kojim se uključuje izmjena br. 6. ICAO je 10. studenoga 2016. donio izmjenu dokumenta 4444 kojom se uključuje izmjena br. 7.A.

| (3) | Stoga bi u Uredbi (EU) br. 255/2010 trebalo ažurirati upućivanja na Prilog 11. Čikaškoj konvenciji i dokumenta ICAO-a 4444 kako bi se te izmjene uzele u obzir te državama članicama omogućilo ispunjavanje međunarodnih pravnih obveza i osiguravanje dosljednosti s ICAO-ovim međunarodnim regulatornim okvirom. |
| --- | --- |

(3)

Stoga bi u Uredbi (EU) br. 255/2010 trebalo ažurirati upućivanja na Prilog 11. Čikaškoj konvenciji i dokumenta ICAO-a 4444 kako bi se te izmjene uzele u obzir te državama članicama omogućilo ispunjavanje međunarodnih pravnih obveza i osiguravanje dosljednosti s ICAO-ovim međunarodnim regulatornim okvirom.

| (4) | Uredbu (EU) br. 255/2010 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbu (EU) br. 255/2010 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U Prilogu Uredbi (EU) br. 255/2010, točke 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

| „1. | Poglavlje 3. stavak 3.7.5. (Upravljanje protokom zračnog prometa) Priloga 11. Čikaškoj konvenciji – Operativne usluge kontrole zračnog prometa (14. izdanje – srpanj 2016., kojim se uključuje izmjena br. 50.A). |
| --- | --- |

„1.

Poglavlje 3. stavak 3.7.5. (Upravljanje protokom zračnog prometa) Priloga 11. Čikaškoj konvenciji – Operativne usluge kontrole zračnog prometa (14. izdanje – srpanj 2016., kojim se uključuje izmjena br. 50.A).

| 2. | Poglavlje 3. (Kapacitet ATS-a i upravljanje protokom zračnog prometa) dokumenta ICAO-a 4444, Postupci za usluge u zračnom prometu – Upravljanje zračnim prometom (PANS-ATM) (16. izdanje – 2016. kojim se uključuje izmjena br. 7.A).” |
| --- | --- |

2.

Poglavlje 3. (Kapacitet ATS-a i upravljanje protokom zračnog prometa) dokumenta ICAO-a 4444, Postupci za usluge u zračnom prometu – Upravljanje zračnim prometom (PANS-ATM) (16. izdanje – 2016. kojim se uključuje izmjena br. 7.A).”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. studenoga 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 96, 31.3.2004., str. 20.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) br. 255/2010 od 25. ožujka 2010. o utvrđivanju zajedničkih pravila za upravljanje protokom zračnog prometa (SL L 80, 26.3.2010., str. 10.).

2

---

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/47

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2160

оd 20. studenoga 2017.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1079/2012 u pogledu određenih upućivanja na odredbe ICAO-a

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 552/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o interoperabilnosti Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (Uredba o interoperabilnosti) (1), a posebno njezin članak 3. stavak 5.,

nakon savjetovanja s Odborom za jedinstveno nebo,

budući da:

| (1) | Prilog II. točka 3. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1079/2012 (2) odnosi se na odredbe koje je Međunarodna organizacija za civilno zrakoplovstvo (ICAO) utvrdila u Postupcima za usluge u zračnom prometu – Upravljanje zračnim prometom (PANS-ATM, dokument 4444), točnije u 15. izdanju iz 2007. kojim se uključuje izmjena br. 6. ICAO je 10. studenoga 2016. donio izmjenu dokumenta 4444 kojom se uključuje izmjena br. 7.A. |
| --- | --- |

(1)

Prilog II. točka 3. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1079/2012 (2) odnosi se na odredbe koje je Međunarodna organizacija za civilno zrakoplovstvo (ICAO) utvrdila u Postupcima za usluge u zračnom prometu – Upravljanje zračnim prometom (PANS-ATM, dokument 4444), točnije u 15. izdanju iz 2007. kojim se uključuje izmjena br. 6. ICAO je 10. studenoga 2016. donio izmjenu dokumenta 4444 kojom se uključuje izmjena br. 7.A.

| (2) | Stoga bi u Provedbenoj uredbi (EU) br. 1079/2012 trebalo ažurirati upućivanja na dokument 4444 kako bi se ta izmjena uzela u obzir te državama članicama omogućilo ispunjavanje međunarodnih pravnih obveza i osiguravanje dosljednosti s ICAO-ovim međunarodnim regulatornim okvirom. |
| --- | --- |

(2)

Stoga bi u Provedbenoj uredbi (EU) br. 1079/2012 trebalo ažurirati upućivanja na dokument 4444 kako bi se ta izmjena uzela u obzir te državama članicama omogućilo ispunjavanje međunarodnih pravnih obveza i osiguravanje dosljednosti s ICAO-ovim međunarodnim regulatornim okvirom.

| (3) | Provedbenu uredbu (EU) br. 1079/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Provedbenu uredbu (EU) br. 1079/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U Prilogu II. Provedbenoj uredbi (EU) br. 1079/2012, točka 3. zamjenjuje se sljedećim:

| „3. | Odjeljak 12.3.1.5. ‚Razmak između kanala od 8,33 kHz’ iz dokumenta 4444 ICAO PANS-ATM (16. izdanje – 2016., kojim se uključuje izmjena br. 7.A).” |
| --- | --- |

„3.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. studenoga 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 96, 31.3.2004., str. 26.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1079/2012 od 16. studenoga 2012. o utvrđivanju zahtjeva za razmak između govornih kanala za jedinstveno europsko nebo (SL L 320, 17.11.2012., str. 14.).

2

---

ODLUKE

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/48

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2017/2161

od 20. studenoga 2017.

o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28., članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 22. srpnja 2014. donijelo Odluku 2014/486/ZVSP (1) o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 22. srpnja 2014. donijelo Odluku 2014/486/ZVSP (1) o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine).

| (2) | Vijeće je 3. prosinca 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/2249 (2) kojom je produljen mandat do 30. studenoga 2017. te je predviđen financijski referentni iznos za misiju EUAM Ukraine do 30. studenoga 2016. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 3. prosinca 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/2249 (2) kojom je produljen mandat do 30. studenoga 2017. te je predviđen financijski referentni iznos za misiju EUAM Ukraine do 30. studenoga 2016.

| (3) | Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/712 (3) prilagođen je financijski referentni iznos za razdoblje do 30. studenoga 2016., a Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/2083 (4) predviđen je financijski referentni iznos za razdoblje od 1. prosinca 2016. do 30. studenoga 2017. |
| --- | --- |

(3)

Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/712 (3) prilagođen je financijski referentni iznos za razdoblje do 30. studenoga 2016., a Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/2083 (4) predviđen je financijski referentni iznos za razdoblje od 1. prosinca 2016. do 30. studenoga 2017.

| (4) | Slijedom strateškog preispitivanja u 2017. misiju EUAM Ukraine trebalo bi produljiti do 31. svibnja 2019. |
| --- | --- |

(4)

Slijedom strateškog preispitivanja u 2017. misiju EUAM Ukraine trebalo bi produljiti do 31. svibnja 2019.

| (5) | Trebalo bi predvidjeti financijski referentni iznos za razdoblje od 1. prosinca 2017. do 31. svibnja 2019. |
| --- | --- |

(5)

Trebalo bi predvidjeti financijski referentni iznos za razdoblje od 1. prosinca 2017. do 31. svibnja 2019.

| (6) | Odluku 2014/486/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odluku 2014/486/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Misija EUAM Ukraine provodit će se u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora, |
| --- | --- |

(7)

Misija EUAM Ukraine provodit će se u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka 2014/486/ZVSP mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 14. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUAM Ukraine do 30. studenoga 2014. iznosi 2 680 000 EUR.
  Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUAM Ukraine za razdoblje od 1. prosinca 2014. do 30. studenoga 2015. iznosi 13 100 000 EUR.
  Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUAM Ukraine za razdoblje od 1. prosinca 2015. do 30. studenoga 2016. iznosi 17 670 000 EUR.
  Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUAM Ukraine za razdoblje od 1. prosinca 2016. do 30. studenoga 2017. iznosi 20 800 000 EUR.
  Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUAM Ukraine za razdoblje od 1. prosinca 2017. do 31. svibnja 2019. iznosi 31 956 069,20 EUR.
  Vijeće odlučuje o financijskom referentnom iznosu za sljedeća razdoblja.”; |
| --- | --- |

1.

u članku 14. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUAM Ukraine do 30. studenoga 2014. iznosi 2 680 000 EUR.

Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUAM Ukraine za razdoblje od 1. prosinca 2014. do 30. studenoga 2015. iznosi 13 100 000 EUR.

Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUAM Ukraine za razdoblje od 1. prosinca 2015. do 30. studenoga 2016. iznosi 17 670 000 EUR.

Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUAM Ukraine za razdoblje od 1. prosinca 2016. do 30. studenoga 2017. iznosi 20 800 000 EUR.

Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUAM Ukraine za razdoblje od 1. prosinca 2017. do 31. svibnja 2019. iznosi 31 956 069,20 EUR.

Vijeće odlučuje o financijskom referentnom iznosu za sljedeća razdoblja.”;

| 2. | u članku 19. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Primjenjuje se do 31. svibnja 2019.”. |
| --- | --- |

2.

u članku 19. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Primjenjuje se do 31. svibnja 2019.”.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Primjenjuje se od 1. prosinca 2017.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. studenoga 2017.

Za Vijeće

Predsjednica

M. REPS

---

(1)  Odluka Vijeća 2014/486/ZVSP od 22. srpnja 2014. o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (SL L 217, 23.7.2014., str. 42.).

1

(2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/2249 od 3. prosinca 2015. o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (SL L 318, 4.12.2015., str. 38.).

2

(3)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/712 od 12. svibnja 2016. o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (SL L 125, 13.5.2016., str. 11.).

3

(4)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/2083 od 28. studenoga 2016. o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (SL L 321, 29.11.2016., str. 55.).

4

---

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/50

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2017/2162

od 20. studenoga 2017.

o izmjeni Odluke 2013/233/ZVSP o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libya)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28., članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 22. svibnja 2013. donijelo Odluku 2013/233/ZVSP (1) kojom se uspostavlja misija Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 22. svibnja 2013. donijelo Odluku 2013/233/ZVSP (1) kojom se uspostavlja misija Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libya).

| (2) | Vijeće je 17. srpnja 2017. donijelo Odluku (ZVSP) 2017/1342 (2) kojom se mandat misije EUBAM Libya produljuje do 31. prosinca 2018. i kojom se utvrđuje financijski referentni iznos do 30. studenog 2017. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 17. srpnja 2017. donijelo Odluku (ZVSP) 2017/1342 (2) kojom se mandat misije EUBAM Libya produljuje do 31. prosinca 2018. i kojom se utvrđuje financijski referentni iznos do 30. studenog 2017.

| (3) | Odluku 2013/233/ZVSP trebalo bi izmijeniti kako bi se utvrdio financijski referentni iznos za razdoblje od 1. prosinca 2017. do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(3)

Odluku 2013/233/ZVSP trebalo bi izmijeniti kako bi se utvrdio financijski referentni iznos za razdoblje od 1. prosinca 2017. do 31. prosinca 2018.

| (4) | Misija EUBAM Libya provodit će se u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora, |
| --- | --- |

(4)

Misija EUBAM Libya provodit će se u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U članku 13. stavku 1. Odluke 2013/233/ZVSP dodaje se sljedeći podstavak:

„Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUBAM Libya za razdoblje od 1. prosinca 2017. do 31. prosinca 2018. iznosi 31 200 000,00 EUR.”.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Primjenjuje se od 1. prosinca 2017.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. studenoga 2017.

Za Vijeće

Predsjednica

M. REPS

---

(1)  Odluka Vijeća 2013/233/ZVSP od 22. svibnja 2013. o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granica u Libiji (EUBAM Libya) (SL L 138, 24.5.2013., str. 15.).

1

(2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/1342 od 17. srpnja 2017. o izmjeni i produljenju Odluke 2013/233/ZVSP o misiji Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libya) (SL L 185, 18.7.2017., str. 60.).

2

---

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/51

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2017/2163

od 20. studenoga 2017.

o izmjeni Odluke 2014/145/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenitet i neovisnost Ukrajine

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/145/ZVSP od 17. ožujka 2014. o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenitet i neovisnost Ukrajine (1), a posebno njezin članak 3. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 17. ožujka 2014. donijelo Odluku 2014/145/ZVSP. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 17. ožujka 2014. donijelo Odluku 2014/145/ZVSP.

| (2) | Nakon što je Ruska Federacija 10. rujna 2017. organizirala guvernerske izbore u nezakonito pripojenom gradu Sevastopolju, Vijeće smatra da bi jednu osobu trebalo dodati na popis osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja, kako je naveden u Prilogu Odluci 2014/145/ZVSP. |
| --- | --- |

(2)

Nakon što je Ruska Federacija 10. rujna 2017. organizirala guvernerske izbore u nezakonito pripojenom gradu Sevastopolju, Vijeće smatra da bi jednu osobu trebalo dodati na popis osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja, kako je naveden u Prilogu Odluci 2014/145/ZVSP.

| (3) | Prilog Odluci 2014/145/ZVSP stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Prilog Odluci 2014/145/ZVSP stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Osoba navedena u Prilogu ovoj Odluci dodaje se na popis iz Priloga Odluci 2014/145/ZVSP.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. studenoga 2017.

Za Vijeće

Predsjednica

M. REPS

---

(1)  
  SL L 78, 17.3.2014., str. 16.

1

---

PRILOG

Popis osoba iz članka 1.

| | Ime | Identifikacijski podaci | Obrazloženje | Datum uvrštenja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „161. | Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
  (Дмитрий Владимирович Овсянников) | Datum rođenja: 21.2.1977.
  Mjesto rođenja: Omsk, SSSR | ‚Guverner Sevastopolja’.
  Ovsyannikov je izabran za ‚guvernera Sevastopolja’ na izborima održanima 10. rujna 2017. koje je organizirala Ruska Federacija u nezakonito pripojenom Sevastopolju.
  Predsjednik Putin 28. srpnja 2016. imenovao ga je vršiteljem dužnosti ‚guvernera Sevastopolja’. U tom je svojstvu radio na daljnjoj integraciji nezakonito pripojenog Krimskog poluotoka u Rusku Federaciju te je kao takav odgovoran za aktivno podržavanje ili provođenje djelovanja ili politika kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine.
  U 2017. javno je podupirao nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja, a na godišnjicu nezakonitog ‚krimskog referenduma’. Odao je počast veteranima takozvanih ‚samoobrambenih jedinica’ koje su olakšale razmještanje ruskih snaga na Krimskom poluotoku prije njegova nezakonitog pripojenja Ruskoj Federaciji te je pozivao da Sevastopolj postane južnim glavnim gradom Ruske Federacije. | 21.11.2017.” |

Ime

Identifikacijski podaci

Obrazloženje

Datum uvrštenja

„161.

Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV

(Дмитрий Владимирович Овсянников)

Datum rođenja: 21.2.1977.

Mjesto rođenja: Omsk, SSSR

‚Guverner Sevastopolja’.

Ovsyannikov je izabran za ‚guvernera Sevastopolja’ na izborima održanima 10. rujna 2017. koje je organizirala Ruska Federacija u nezakonito pripojenom Sevastopolju.

Predsjednik Putin 28. srpnja 2016. imenovao ga je vršiteljem dužnosti ‚guvernera Sevastopolja’. U tom je svojstvu radio na daljnjoj integraciji nezakonito pripojenog Krimskog poluotoka u Rusku Federaciju te je kao takav odgovoran za aktivno podržavanje ili provođenje djelovanja ili politika kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine.

U 2017. javno je podupirao nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja, a na godišnjicu nezakonitog ‚krimskog referenduma’. Odao je počast veteranima takozvanih ‚samoobrambenih jedinica’ koje su olakšale razmještanje ruskih snaga na Krimskom poluotoku prije njegova nezakonitog pripojenja Ruskoj Federaciji te je pozivao da Sevastopolj postane južnim glavnim gradom Ruske Federacije.

21.11.2017.”

---

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/53

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/2164

оd 17. studenoga 2017.

o priznavanju dobrovoljnog programa „RTRS EU RED” za dokazivanje sukladnosti s kriterijima održivosti iz Direktive 98/70/EZ i Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 1998. o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive Vijeća 93/12/EEZ (1), a posebno njezin članak 7.c stavak 4. drugi podstavak,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (2), a posebno njezin članak 18. stavak 4. drugi podstavak,

budući da:

| (1) | Člancima 7.b i 7.c Direktive 98/70/EZ i Prilogom IV. toj direktivi te člancima 17. i 18. Direktive 2009/28/EZ i Prilogom V. toj direktivi utvrđeni su slični kriteriji održivosti za biogoriva i tekuća biogoriva te slični postupci za provjeru usklađenosti biogoriva i tekućih goriva s tim kriterijima. |
| --- | --- |

(1)

Člancima 7.b i 7.c Direktive 98/70/EZ i Prilogom IV. toj direktivi te člancima 17. i 18. Direktive 2009/28/EZ i Prilogom V. toj direktivi utvrđeni su slični kriteriji održivosti za biogoriva i tekuća biogoriva te slični postupci za provjeru usklađenosti biogoriva i tekućih goriva s tim kriterijima.

| (2) | Ako se biogoriva i tekuća biogoriva uzimaju u obzir za potrebe navedene u članku 17. stavku 1. točkama (a), (b) i (c) Direktive 2009/28/EZ, države članice trebale bi od gospodarskih subjekata zahtijevati da dokažu usklađenost biogoriva i tekućih biogoriva s kriterijima održivosti iz članka 17. stavaka od 2. do 5. te Direktive. |
| --- | --- |

(2)

Ako se biogoriva i tekuća biogoriva uzimaju u obzir za potrebe navedene u članku 17. stavku 1. točkama (a), (b) i (c) Direktive 2009/28/EZ, države članice trebale bi od gospodarskih subjekata zahtijevati da dokažu usklađenost biogoriva i tekućih biogoriva s kriterijima održivosti iz članka 17. stavaka od 2. do 5. te Direktive.

| (3) | Komisija može odlučiti da dobrovoljni nacionalni ili međunarodni programi kojima se određuju standardi za proizvodnju proizvoda iz biomase sadržavaju točne podatke za potrebe članka 17. stavka 2. Direktive 2009/28/EZ i/ili da se iz tih programa vidi da su pošiljke biogoriva ili tekućeg biogoriva u skladu s kriterijima održivosti navedenima u članku 17. stavcima od 3. do 5. i/ili da nikakvi materijali nisu namjerno izmijenjeni ili uklonjeni kako bi pošiljka ili njezin dio bili obuhvaćeni Prilogom IX. Ako gospodarski subjekt podastre dokaze ili podatke dobivene u skladu s dobrovoljnim programom koji priznaje Komisija, u mjeri obuhvaćenoj tom odlukom o priznavanju, država članica ne smije od dobavljača zahtijevati dodatne dokaze o usklađenosti s kriterijima održivosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija može odlučiti da dobrovoljni nacionalni ili međunarodni programi kojima se određuju standardi za proizvodnju proizvoda iz biomase sadržavaju točne podatke za potrebe članka 17. stavka 2. Direktive 2009/28/EZ i/ili da se iz tih programa vidi da su pošiljke biogoriva ili tekućeg biogoriva u skladu s kriterijima održivosti navedenima u članku 17. stavcima od 3. do 5. i/ili da nikakvi materijali nisu namjerno izmijenjeni ili uklonjeni kako bi pošiljka ili njezin dio bili obuhvaćeni Prilogom IX. Ako gospodarski subjekt podastre dokaze ili podatke dobivene u skladu s dobrovoljnim programom koji priznaje Komisija, u mjeri obuhvaćenoj tom odlukom o priznavanju, država članica ne smije od dobavljača zahtijevati dodatne dokaze o usklađenosti s kriterijima održivosti.

| (4) | Zahtjev za priznanje da se dobrovoljnim sustavom „RTRS EU RED” dokazuje da pošiljke biogoriva udovoljavaju kriterijima održivosti iz Direktive 98/70/EZ i Direktive 2009/28/EZ predan je Komisiji 14. lipnja 2017. Sjedište programa nalazi se na adresi Ciudad de la Paz 353, PISO3 OF 307. C1426AGE Buenos Aires, Argentina, a program obuhvaća biogoriva proizvedena od soje. Dokumenti o priznatom programu trebali bi biti dostupni na platformi za transparentnost uspostavljenoj Direktivom 2009/28/EZ. |
| --- | --- |

(4)

Zahtjev za priznanje da se dobrovoljnim sustavom „RTRS EU RED” dokazuje da pošiljke biogoriva udovoljavaju kriterijima održivosti iz Direktive 98/70/EZ i Direktive 2009/28/EZ predan je Komisiji 14. lipnja 2017. Sjedište programa nalazi se na adresi Ciudad de la Paz 353, PISO3 OF 307. C1426AGE Buenos Aires, Argentina, a program obuhvaća biogoriva proizvedena od soje. Dokumenti o priznatom programu trebali bi biti dostupni na platformi za transparentnost uspostavljenoj Direktivom 2009/28/EZ.

| (5) | Pri procjeni dobrovoljnog programa „RTRS EU RED” Komisija je utvrdila da su njime na odgovarajući način obuhvaćeni kriteriji održivosti iz Direktive 98/70/EZ i Direktive 2009/28/EZ te da se u okviru programa primjenjuje metodologija bilance mase u skladu sa zahtjevima iz članka 7.c stavka 1. Direktive 98/70/EZ i članka 18. stavka 1. Direktive 2009/28/EZ. |
| --- | --- |

(5)

Pri procjeni dobrovoljnog programa „RTRS EU RED” Komisija je utvrdila da su njime na odgovarajući način obuhvaćeni kriteriji održivosti iz Direktive 98/70/EZ i Direktive 2009/28/EZ te da se u okviru programa primjenjuje metodologija bilance mase u skladu sa zahtjevima iz članka 7.c stavka 1. Direktive 98/70/EZ i članka 18. stavka 1. Direktive 2009/28/EZ.

| (6) | Procjenom dobrovoljnog programa „RTRS EU RED” utvrđeno je da on ispunjava odgovarajuće standarde pouzdanosti, transparentnosti i neovisne revizije te da je u skladu s metodološkim zahtjevima iz Priloga IV. Direktivi 98/70/EZ i Priloga V. Direktivi 2009/28/EZ. |
| --- | --- |

(6)

Procjenom dobrovoljnog programa „RTRS EU RED” utvrđeno je da on ispunjava odgovarajuće standarde pouzdanosti, transparentnosti i neovisne revizije te da je u skladu s metodološkim zahtjevima iz Priloga IV. Direktivi 98/70/EZ i Priloga V. Direktivi 2009/28/EZ.

| (7) | Mjere propisane ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za održivost biogoriva i tekućih biogoriva, |
| --- | --- |

(7)

Mjere propisane ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za održivost biogoriva i tekućih biogoriva,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Dobrovoljnim programom „RTRS EU RED” (dalje u tekstu „program”), podnesenim Komisiji u svrhu priznavanja 14. lipnja 2017., dokazuje se da pošiljke biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih u skladu sa standardima za njihovu proizvodnju utvrđenima u okviru programa ispunjavaju kriterije održivosti utvrđene u članku 7.b stavcima 3., 4. i 5. Direktive 98/70/EZ i članku 17. stavcima 3., 4. i 5. Direktive 2009/28/EZ.

Program sadržava i točne podatke za potrebe članka 17. stavka 2. Direktive 2009/28/EZ i članka 7.b stavka 2. Direktive 98/70/EZ.

Članak 2.

Ako se sadržaj programa, kako je podnesen Komisiji na priznavanje 14. lipnja 2017., promijeni tako da bi to moglo utjecati na osnovu ove Odluke, o tome je potrebno bez odgode obavijestiti Komisiju. Komisija procjenjuje promjene o kojima je obaviještena kako bi se utvrdilo obuhvaća li program i dalje na odgovarajući način kriterije održivosti za koje je priznat.

Članak 3.

Komisija može ovu Odluku staviti izvan snage, među ostalim u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako se jasno dokaže da u programu nisu provedeni elementi koji se smatraju ključnima za ovu Odluku ili ako su oni teško i strukturno narušeni; |
| --- | --- |

(a)

ako se jasno dokaže da u programu nisu provedeni elementi koji se smatraju ključnima za ovu Odluku ili ako su oni teško i strukturno narušeni;

| (b) | ako se za program Komisiji ne podnesu godišnja izvješća kako je propisano člankom 7.c stavkom 6. Direktive 98/70/EZ i člankom 18. stavkom 6. Direktive 2009/28/EZ; |
| --- | --- |

(b)

ako se za program Komisiji ne podnesu godišnja izvješća kako je propisano člankom 7.c stavkom 6. Direktive 98/70/EZ i člankom 18. stavkom 6. Direktive 2009/28/EZ;

| (c) | ako se u programu ne primijene standardi neovisne revizije koji su opisani u provedbenim aktima i na koje se upućuje u članku 7.c stavku 5. trećem podstavku Direktive 98/70/EZ i članku 18. stavku 5. trećem podstavku Direktive 2009/28/EZ ili se ne poboljšaju drugi elementi programa koji se smatraju ključnima za trajno priznanje. |
| --- | --- |

(c)

ako se u programu ne primijene standardi neovisne revizije koji su opisani u provedbenim aktima i na koje se upućuje u članku 7.c stavku 5. trećem podstavku Direktive 98/70/EZ i članku 18. stavku 5. trećem podstavku Direktive 2009/28/EZ ili se ne poboljšaju drugi elementi programa koji se smatraju ključnima za trajno priznanje.

Članak 4.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se do 12. prosinca 2022.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. studenoga 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 350, 28.12.1998., str. 58.

1

(2)  
  SL L 140, 5.6.2009., str. 16.

2

---

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/55

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/2165

оd 17. studenoga 2017.

o odobrenju plana za iskorjenjivanje afričke svinjske kuge kod divljih svinja na određenim područjima Češke

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 7536)

(Vjerodostojan je samo tekst na češkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. o utvrđivanju posebnih odredaba za kontrolu afričke svinjske kuge i o izmjeni Direktive 92/119/EEZ koja se odnosi na tješinsku bolest i afričku svinjsku kugu (1), a posebno njezin članak 16. stavak 1. drugi podstavak,

budući da:

| (1) | Direktivom 2002/60/EZ utvrđuju se minimalne mjere Unije za kontrolu afričke svinjske kuge, uključujući mjere koje treba poduzeti u slučaju potvrde slučaja afričke svinjske kuge kod divljih svinja. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2002/60/EZ utvrđuju se minimalne mjere Unije za kontrolu afričke svinjske kuge, uključujući mjere koje treba poduzeti u slučaju potvrde slučaja afričke svinjske kuge kod divljih svinja.

| (2) | Češka je 2017. obavijestila Komisiju o slučajevima afričke svinjske kuge kod divljih svinja i poduzela mjere kontrole bolesti koje se zahtijevaju Direktivom 2002/60/EZ. |
| --- | --- |

(2)

Češka je 2017. obavijestila Komisiju o slučajevima afričke svinjske kuge kod divljih svinja i poduzela mjere kontrole bolesti koje se zahtijevaju Direktivom 2002/60/EZ.

| (3) | S obzirom na trenutačnu epidemiološku situaciju i u skladu s Direktivom 2002/60/EZ Češka je Komisiji dostavila plan za iskorjenjivanje afričke svinjske kuge (plan iskorjenjivanja). |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na trenutačnu epidemiološku situaciju i u skladu s Direktivom 2002/60/EZ Češka je Komisiji dostavila plan za iskorjenjivanje afričke svinjske kuge (plan iskorjenjivanja).

| (4) | Kako bi se utvrdile odgovarajuće mjere kontrole zdravlja životinja i spriječilo daljnje širenje te bolesti, u Prilogu Provedbenoj odluci Komisije 2014/709/EU (2) utvrđen je Unijin popis visokorizičnih područja. Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU nedavno je izmijenjen Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2017/1850 (3) kako bi se, među ostalim, uzeli u obzir nedavni slučajevi afričke svinjske kuge kod divljih svinja u Češkoj te dijelovi I. i II. tog priloga sada uključuju zaražena područja u Češkoj. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se utvrdile odgovarajuće mjere kontrole zdravlja životinja i spriječilo daljnje širenje te bolesti, u Prilogu Provedbenoj odluci Komisije 2014/709/EU (2) utvrđen je Unijin popis visokorizičnih područja. Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU nedavno je izmijenjen Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2017/1850 (3) kako bi se, među ostalim, uzeli u obzir nedavni slučajevi afričke svinjske kuge kod divljih svinja u Češkoj te dijelovi I. i II. tog priloga sada uključuju zaražena područja u Češkoj.

| (5) | Komisija je ispitala plan iskorjenjivanja i utvrdila da je u skladu sa zahtjevima iz članka 16. Direktive 2002/60/EZ. Stoga bi ga trebalo na odgovarajući način odobriti. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je ispitala plan iskorjenjivanja i utvrdila da je u skladu sa zahtjevima iz članka 16. Direktive 2002/60/EZ. Stoga bi ga trebalo na odgovarajući način odobriti.

| (6) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odobrava se plan koji je Češka dostavila 24. listopada 2017. za iskorjenjivanje afričke svinjske kuge kod populacija divljih svinja u zaraženim područjima te države članice.

Članak 2.

Češka donosi zakone i druge propise potrebne za provedbu plana iskorjenjivanja iz članka 1. do 1. prosinca 2017.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Češkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. studenoga 2017.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 192, 20.7.2002., str. 27.

1

(2)  Provedbena odluka Komisije 2014/709/EU od 9. listopada 2014. o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke 2014/178/EU (SL L 295, 11.10.2014., str. 63.).

2

(3)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/1850 оd 11. listopada 2017. o izmjeni Provedbene odluke 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 6774) (SL L 264, 13.10.2017., str. 7.).

3

---

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/57

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/2166

оd 17. studenoga 2017.

o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 7540)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (3), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Provedbenom odlukom Komisije 2014/709/EU (4) utvrđuju se mjere kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama. U dijelovima I. do IV. Priloga toj Provedbenoj odluci utvrđuju se i popisuju određena područja u tim državama članicama razvrstana prema razini rizika s obzirom na epidemiološku situaciju u pogledu te bolesti. Taj popis uključuje određena područja u Estoniji, Latviji, Litvi i Poljskoj. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom odlukom Komisije 2014/709/EU (4) utvrđuju se mjere kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama. U dijelovima I. do IV. Priloga toj Provedbenoj odluci utvrđuju se i popisuju određena područja u tim državama članicama razvrstana prema razini rizika s obzirom na epidemiološku situaciju u pogledu te bolesti. Taj popis uključuje određena područja u Estoniji, Latviji, Litvi i Poljskoj.

| (2) | U rujnu i listopadu 2017. zabilježeno je nekoliko slučajeva afričke svinjske kuge kod divljih svinja u Kuldīgas novads u Latviji, Jurbarko rajono savivaldybė u Litvi te gminy Bargłów Kościelny, Płaska, Sejny i Stary Brus u Poljskoj, na područjima navedenima u dijelu I. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU. Ti slučajevi znače povećani stupanj rizika, što bi se trebalo odražavati u Prilogu toj Provedbenoj odluci. |
| --- | --- |

(2)

U rujnu i listopadu 2017. zabilježeno je nekoliko slučajeva afričke svinjske kuge kod divljih svinja u Kuldīgas novads u Latviji, Jurbarko rajono savivaldybė u Litvi te gminy Bargłów Kościelny, Płaska, Sejny i Stary Brus u Poljskoj, na područjima navedenima u dijelu I. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU. Ti slučajevi znače povećani stupanj rizika, što bi se trebalo odražavati u Prilogu toj Provedbenoj odluci.

| (3) | U rujnu i listopadu 2017. zabilježeno je nekoliko slučajeva izbijanja afričke svinjske kuge kod domaćih svinja u Lääne-Nigula valdin u Estoniji, Neretas novads u Latviji, Anykščių rajono savivaldybė, Kavarsko seniūnija u Litvi i gmina Lipsk u Poljskoj. Ta izbijanja dogodila su se na područjima koja su trenutačno navedena u dijelu I. i II. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU. Ta izbijanja znače povećanu razinu rizika koja bi se trebala odražavati u Prilogu toj Provedbenoj odluci. |
| --- | --- |

(3)

U rujnu i listopadu 2017. zabilježeno je nekoliko slučajeva izbijanja afričke svinjske kuge kod domaćih svinja u Lääne-Nigula valdin u Estoniji, Neretas novads u Latviji, Anykščių rajono savivaldybė, Kavarsko seniūnija u Litvi i gmina Lipsk u Poljskoj. Ta izbijanja dogodila su se na područjima koja su trenutačno navedena u dijelu I. i II. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU. Ta izbijanja znače povećanu razinu rizika koja bi se trebala odražavati u Prilogu toj Provedbenoj odluci.

| (4) | Od listopada 2016. nije zabilježena nijedna pojava afričke svinjske kuge kod domaćih svinja na određenim područjima u Latviji koja su trenutačno navedena u dijelu III. tog Priloga. Osim toga, nadzor mjera biološke sigurnosti na gospodarstvima na tim područjima provodi se na zadovoljavajući način na temelju nacionalnih programa za biološku sigurnost kojima je cilj sprečavanje širenja tog virusa. Te činjenice upućuju na poboljšanje epidemiološke situacije u Latviji. |
| --- | --- |

(4)

Od listopada 2016. nije zabilježena nijedna pojava afričke svinjske kuge kod domaćih svinja na određenim područjima u Latviji koja su trenutačno navedena u dijelu III. tog Priloga. Osim toga, nadzor mjera biološke sigurnosti na gospodarstvima na tim područjima provodi se na zadovoljavajući način na temelju nacionalnih programa za biološku sigurnost kojima je cilj sprečavanje širenja tog virusa. Te činjenice upućuju na poboljšanje epidemiološke situacije u Latviji.

| (5) | Od srpnja 2017. nije zabilježena nijedna pojava afričke svinjske kuge kod domaćih svinja na određenim područjima u Litvi koja su trenutačno navedena u dijelu III. tog Priloga i na kojima nema nekomercijalnih svinjogojskih farmi. Osim toga, nadzor mjera biološke sigurnosti na gospodarstvima na tim područjima provodi se na zadovoljavajući način. Te činjenice upućuju na poboljšanje epidemiološke situacije u Litvi. |
| --- | --- |

(5)

Od srpnja 2017. nije zabilježena nijedna pojava afričke svinjske kuge kod domaćih svinja na određenim područjima u Litvi koja su trenutačno navedena u dijelu III. tog Priloga i na kojima nema nekomercijalnih svinjogojskih farmi. Osim toga, nadzor mjera biološke sigurnosti na gospodarstvima na tim područjima provodi se na zadovoljavajući način. Te činjenice upućuju na poboljšanje epidemiološke situacije u Litvi.

| (6) | U procjeni rizika za zdravlje životinja koji predstavlja nova situacija u pogledu afričke svinjske kuge u Estoniji, Latviji, Litvi i Poljskoj trebalo bi uzeti u obzir razvoj trenutačne epidemiološke situacije u pogledu afričke svinjske kuge kod zaraženih populacija domaćih i divljih svinja u Uniji. Kako bi se usmjerile mjere kontrole zdravlja životinja predviđene Provedbenom odlukom 2014/709/EU i spriječilo daljnje širenje afričke svinjske kuge te kako bi se spriječilo nepotrebno ometanje trgovine u Uniji i izbjeglo da treće zemlje uvedu neopravdane prepreke trgovini, popis Unije koji sadržava područja obuhvaćena mjerama kontrole zdravlja životinja utvrđen u Prilogu toj Provedbenoj odluci trebalo bi izmijeniti kako bi se uzele u obzir promjene epidemiološke situacije u pogledu te bolesti u Estoniji, Latviji, Litvi i Poljskoj. |
| --- | --- |

(6)

U procjeni rizika za zdravlje životinja koji predstavlja nova situacija u pogledu afričke svinjske kuge u Estoniji, Latviji, Litvi i Poljskoj trebalo bi uzeti u obzir razvoj trenutačne epidemiološke situacije u pogledu afričke svinjske kuge kod zaraženih populacija domaćih i divljih svinja u Uniji. Kako bi se usmjerile mjere kontrole zdravlja životinja predviđene Provedbenom odlukom 2014/709/EU i spriječilo daljnje širenje afričke svinjske kuge te kako bi se spriječilo nepotrebno ometanje trgovine u Uniji i izbjeglo da treće zemlje uvedu neopravdane prepreke trgovini, popis Unije koji sadržava područja obuhvaćena mjerama kontrole zdravlja životinja utvrđen u Prilogu toj Provedbenoj odluci trebalo bi izmijeniti kako bi se uzele u obzir promjene epidemiološke situacije u pogledu te bolesti u Estoniji, Latviji, Litvi i Poljskoj.

| (7) | U skladu s tim, područja pogođena nedavnim slučajevima afričke svinjske kuge kod divljih svinja u Latviji, Litvi i Poljskoj koja su trenutačno navedena u dijelu I. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU sada bi trebalo navesti u dijelu II. tog Priloga. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s tim, područja pogođena nedavnim slučajevima afričke svinjske kuge kod divljih svinja u Latviji, Litvi i Poljskoj koja su trenutačno navedena u dijelu I. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU sada bi trebalo navesti u dijelu II. tog Priloga.

| (8) | Nadalje, područja pogođena nedavnim izbijanjima afričke svinjske kuge kod domaćih svinja u Estoniji, Latviji, Litvi i Poljskoj koja su trenutačno navedena u dijelovima I. i II. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU sada bi trebalo navesti u dijelu III. tog Priloga. |
| --- | --- |

(8)

Nadalje, područja pogođena nedavnim izbijanjima afričke svinjske kuge kod domaćih svinja u Estoniji, Latviji, Litvi i Poljskoj koja su trenutačno navedena u dijelovima I. i II. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU sada bi trebalo navesti u dijelu III. tog Priloga.

| (9) | Osim toga, određena područja u Latviji trenutačno navedena u dijelu III. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU, na kojima u posljednje vrijeme nije zabilježena pojava afričke svinjske kuge, sada bi trebalo navesti u dijelu II. tog Priloga. |
| --- | --- |

(9)

Osim toga, određena područja u Latviji trenutačno navedena u dijelu III. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU, na kojima u posljednje vrijeme nije zabilježena pojava afričke svinjske kuge, sada bi trebalo navesti u dijelu II. tog Priloga.

| (10) | Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(10)

Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (11) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(11)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. studenoga 2017.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

1

(2)  
  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

2

(3)  
  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

3

(4)  Provedbena odluka Komisije 2014/709/EU od 9. listopada 2014. o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke 2014/178/EU (SL L 295, 11.10.2014., str. 63.).

4

---

PRILOG

Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG

DIO I.

1.   Češka

Sljedeća područja u Češkoj:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín. |
| --- | --- |

—

okres Vsetín.

2.   Estonija

Sljedeća područja u Estoniji:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Latvija

Sljedeća područja u Latviji:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Bēnes, Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Dobeles novada Penkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Penkules pagasts,

| — | Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Gudenieku, Turlavas, Kurmāles, Snēpeles, Laidu pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Gudenieku, Turlavas, Kurmāles, Snēpeles, Laidu pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Rundāles novada Svitenes un Viesturu pagasts, |
| --- | --- |

—

Rundāles novada Svitenes un Viesturu pagasts,

| — | Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

4.   Litva

Sljedeća područja u Litvi:

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto Jurbarkų ir Viešvilės seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 146, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto Jurbarkų ir Viešvilės seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 146,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr A1, Ariogalos miesto, Betygalos seniūnijos, Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto, Šiluvos ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr A1, Ariogalos miesto, Betygalos seniūnijos, Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto, Šiluvos ir Viduklės seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

5.   Poljska

Sljedeća područja u Poljskoj:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim,

| gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim,

| gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim. |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Augustów z miastem Augustów, Nowinka i część gminy Sztabin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim; |
| --- |

gminy Augustów z miastem Augustów, Nowinka i część gminy Sztabin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim;

| gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat miejski Suwałki. |
| --- |

powiat miejski Suwałki.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim,

| powiat ostrowski. |
| --- |

powiat ostrowski.

| w województwie lubelskim:





  gminy Cyców, Ludwin i Puchaczów w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Cyców, Ludwin i Puchaczów w powiecie łęczyńskim,

| gminy Borki, Czemierniki, miasto Radzyń Podlaski i Ulan-Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, miasto Radzyń Podlaski i Ulan-Majorat w powiecie radzyńskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów

| w powiecie lubartowskim. |
| --- |

w powiecie lubartowskim.

DIO II.

1.   Češka

Sljedeća područja u Češkoj:

| — | okres Zlín. |
| --- | --- |

—

okres Zlín.

2.   Estonija

Sljedeća područja u Estoniji:

| — | Haapsalu linn, |
| --- | --- |

—

Haapsalu linn,

| — | Hanila vald, |
| --- | --- |

—

Hanila vald,

| — | Harju maakond, |
| --- | --- |

—

Harju maakond,

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Kullamaa vald, |
| --- | --- |

—

Kullamaa vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne-Viru maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79),

| — | Lihula vald, |
| --- | --- |

—

Lihula vald,

| — | Martna vald, |
| --- | --- |

—

Martna vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230,

| — | Nõva vald, |
| --- | --- |

—

Nõva vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Tartu maakond, |
| --- | --- |

—

Tartu maakond,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Viljandi maakond, |
| --- | --- |

—

Viljandi maakond,

| — | Vormsi vald, |
| --- | --- |

—

Vormsi vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

3.   Latvija

Sljedeća područja u Latviji:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novada Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasti, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasti,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20,

| — | Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novada Rundāles pagasts, |
| --- | --- |

—

Rundāles novada Rundāles pagasts,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

4.   Litva

Sljedeća područja u Litvi:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 146, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 146,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo ir Žeimelio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo ir Žeimelio seniūnijos,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnūjų, Girkalnio, Ariogalios seniūnijos į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnūjų, Girkalnio, Ariogalios seniūnijos į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

5.   Poljska

Sljedeća područja u Poljskoj:

| w województwie podlaskim:





  część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Bargłów Kościelny, Płaska i część gminy Sztabin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim, |
| --- |

gminy Bargłów Kościelny, Płaska i część gminy Sztabin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 664 w powiecie augustowskim,

| gminy Sokółka, Szudziałowo, Sidra, Kuźnica, Nowy Dwór i Krynki w powiecie sokólskim. |
| --- |

gminy Sokółka, Szudziałowo, Sidra, Kuźnica, Nowy Dwór i Krynki w powiecie sokólskim.

| w województwie mazowieckim:





  gmina Przesmyki w powiecie siedleckim. |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gmina Przesmyki w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Komarówka Podlaska i Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Komarówka Podlaska i Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim. |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim.

PART III

1.   Estonija

Sljedeća područja u Estoniji:

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Lääne-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Nigula vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pöide vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Latvija

Sljedeća područja u Latviji:

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Auces novada Vītiņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vītiņu pagasts,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932,

| — | Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Viesītes novada Rites un Saukas pagasts. |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Rites un Saukas pagasts.

3.   Litva

Sljedeća područja u Litvi:

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus-nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus-nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Poljska

Sljedeća područja u Poljskoj:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Lipsk w powiecie augustowskim, |
| --- |

gmina Lipsk w powiecie augustowskim,

| części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim. |
| --- |

gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

DIO IV.

Italija

Sljedeća područja u Italiji:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Ispravci

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/69

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/141 оd 26. siječnja 2017. o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih cijevnih priključaka od nehrđajućeg čelika za tupo zavarivanje, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana

(
  Službeni list Europske unije L 22 od 27. siječnja 2017.
  )

Na stranici 52. u članku 1. stavku 1.

umjesto:

„1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz cijevnih priključaka za tupo zavarivanje od različitih razreda austenitnog nehrđajućeg čelika koji odgovaraju tipovima 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 i 321H prema normi AISI i njihovim ekvivalentima prema drugim normama, s najvećim vanjskim promjerom ne većim od 406,4 mm i debljinom stjenke 16 mm ili manjom, s prosječnom hrapavosti (Ra) površine proizvoda ne manjom od 0,8 mikrometara, koji nisu prirubni, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz NRK-a i Tajvana. Proizvod je obuhvaćen oznakama KN ex 7307 23 10 i ex 7307 23 90 (oznake TARIC 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).”;

treba stajati:

„1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz cijevnih priključaka za tupo zavarivanje od različitih razreda austenitnog nehrđajućeg čelika koji odgovaraju tipovima 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 i 321H prema normi AISI i njihovim ekvivalentima prema drugim normama, s najvećim vanjskim promjerom ne većim od 406,4 mm i debljinom stjenke 16 mm ili manjom, s prosječnom hrapavosti (Ra) unutrašnje površine ne manjom od 0,8 mikrometara, koji nisu prirubni, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz NRK-a i Tajvana. Proizvod je obuhvaćen oznakama KN ex 7307 23 10 i ex 7307 23 90 (oznake TARIC 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).”.

---

| 21.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 304/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 304/69

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/659 оd 6. travnja 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/141 o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih cijevnih priključaka od nehrđajućeg čelika za tupo zavarivanje, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana

(
  Službeni list Europske unije L 94 od 7. travnja 2017.
  )

Na stranici 9., u članku 1., u tekstu kojim se zamjenjuje članak 1. stavak 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/141:

umjesto:

„1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz cijevnih priključaka za tupo zavarivanje od različitih razreda austenitnog nehrđajućeg čelika koji odgovaraju tipovima 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 i 321H prema normi AISI i njihovim ekvivalentima prema drugim normama, s najvećim vanjskim promjerom ne većim od 406,4 mm i debljinom stjenke 16 mm ili manjom, s prosječnom hrapavosti (Ra) površine proizvoda ne manjom od 0,8 mikrometara, koji nisu prirubni, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz NRK-a i Tajvana. Proizvod je obuhvaćen oznakama KN ex 7307 23 10 i ex 7307 23 90 (oznake TARIC 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).”;

treba stajati:

„1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz cijevnih priključaka za tupo zavarivanje od različitih razreda austenitnog nehrđajućeg čelika koji odgovaraju tipovima 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 i 321H prema normi AISI i njihovim ekvivalentima prema drugim normama, s najvećim vanjskim promjerom ne većim od 406,4 mm i debljinom stjenke 16 mm ili manjom, s prosječnom hrapavosti (Ra) unutrašnje površine ne manjom od 0,8 mikrometara, koji nisu prirubni, među ostalim i kao gotovih proizvoda, podrijetlom iz NRK-a i Tajvana. Proizvod je obuhvaćen oznakama KN ex 7307 23 10 i ex 7307 23 90 (oznake TARIC 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).”

---