# Uradni list L 29/2018

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 29 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 611. februar 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 29

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 611. februar 2018

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/153 z dne 23. oktobra 2017 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/86 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/154 z dne 30. januarja 2018 o začetku razpisnega postopka za odkup posnetega mleka v prahu v obdobju javne intervencije od 1. marca do 30. septembra 2018 | 6 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/155 z dne 31. januarja 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 686/2012 o dodelitvi ocenjevanja aktivnih snovi državam članicam za namene postopka obnovitve (
  1
  ) | 8 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/156 z dne 22. januarja 2018 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pridružitvenem svetu, ustanovljenim s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, glede dopolnitve Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV navedenega sporazuma ter v Pridružitvenem odboru v trgovinski sestavi glede preračuna seznamov v zvezi z odpravo izvozne dajatve, določenih v prilogah I-C in I-D k poglavju 1 naslova IV navedenega sporazuma | 13 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/157 z dne 29. januarja 2018 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Italijanske republike | 35 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/158 z dne 29. januarja 2018 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Finske | 36 |
| | * | Sklep Sveta (EU, Euratom) 2018/159 z dne 29. januarja 2018 o imenovanju dveh članov Računskega sodišča | 37 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2018/160 z dne 30. junija 2017 o državni pomoči SA.44351 (2016/C) (ex 2016/NN), ki jo je Poljska izvedla za davek za maloprodajni sektor
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4449)

   (
  1
  ) | 38 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/153 z dne 23. oktobra 2017 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/86 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/154 z dne 30. januarja 2018 o začetku razpisnega postopka za odkup posnetega mleka v prahu v obdobju javne intervencije od 1. marca do 30. septembra 2018

6

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/155 z dne 31. januarja 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 686/2012 o dodelitvi ocenjevanja aktivnih snovi državam članicam za namene postopka obnovitve (
  1
  )

1

8

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2018/156 z dne 22. januarja 2018 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pridružitvenem svetu, ustanovljenim s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, glede dopolnitve Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV navedenega sporazuma ter v Pridružitvenem odboru v trgovinski sestavi glede preračuna seznamov v zvezi z odpravo izvozne dajatve, določenih v prilogah I-C in I-D k poglavju 1 naslova IV navedenega sporazuma

13

*

Sklep Sveta (EU) 2018/157 z dne 29. januarja 2018 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Italijanske republike

35

*

Sklep Sveta (EU) 2018/158 z dne 29. januarja 2018 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Finske

36

*

Sklep Sveta (EU, Euratom) 2018/159 z dne 29. januarja 2018 o imenovanju dveh članov Računskega sodišča

37

*

Sklep Komisije (EU) 2018/160 z dne 30. junija 2017 o državni pomoči SA.44351 (2016/C) (ex 2016/NN), ki jo je Poljska izvedla za davek za maloprodajni sektor
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4449)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4449)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 1.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/153

z dne 23. oktobra 2017

o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/86 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) in zlasti člena 15(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova.

| (2) | Za izvajanje obveznosti iztovarjanja ulova člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Komisijo pooblašča, da na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti, z delegiranim aktom sprejme načrte za zavržke, ki lahko trajajo največ tri leta. |
| --- | --- |

(2)

Za izvajanje obveznosti iztovarjanja ulova člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Komisijo pooblašča, da na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti, z delegiranim aktom sprejme načrte za zavržke, ki lahko trajajo največ tri leta.

| (3) | Z Delegirano uredbo (EU) 2017/86 (2) je Komisija na osnovi treh skupnih priporočil, ki so ji jih leta 2016 predložile številne države članice z neposrednim upravljalnim interesom za Sredozemsko morje (Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Malta in Slovenija), določila načrt za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju, ki se uporablja od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2019. Navedena tri skupna priporočila so zadevala zahodno Sredozemsko morje, Jadransko morje oziroma jugovzhodno Sredozemsko morje. |
| --- | --- |

(3)

Z Delegirano uredbo (EU) 2017/86 (2) je Komisija na osnovi treh skupnih priporočil, ki so ji jih leta 2016 predložile številne države članice z neposrednim upravljalnim interesom za Sredozemsko morje (Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Malta in Slovenija), določila načrt za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju, ki se uporablja od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2019. Navedena tri skupna priporočila so zadevala zahodno Sredozemsko morje, Jadransko morje oziroma jugovzhodno Sredozemsko morje.

| (4) | V skladu s členom 15(1)(d) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se obveznost iztovarjanja uporablja za pridneni ribolov v Sredozemskem morju najpozneje od 1. januarja 2017 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 15(1)(d) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se obveznost iztovarjanja uporablja za pridneni ribolov v Sredozemskem morju najpozneje od 1. januarja 2017 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo.

| (5) | Francija, Italija in Španija so 2. junija 2017 po posvetovanju z regionalno skupino na visoki ravni PESCAMED Komisiji predložile novo skupno priporočilo za načrt za zavržke za pridneni ribolov v zahodnem Sredozemskem morju (2018). Te države članice so 5. julija 2017 na zahtevo Komisije predložile dodatne informacije in podatke. |
| --- | --- |

(5)

Francija, Italija in Španija so 2. junija 2017 po posvetovanju z regionalno skupino na visoki ravni PESCAMED Komisiji predložile novo skupno priporočilo za načrt za zavržke za pridneni ribolov v zahodnem Sredozemskem morju (2018). Te države članice so 5. julija 2017 na zahtevo Komisije predložile dodatne informacije in podatke.

| (6) | Novo skupno priporočilo, ki so ga predložile Francija, Italija in Španija za zahodno Sredozemlje, predlaga, da se izjema zaradi preživetja iz člena 3 Uredbe (EU) 2017/86 uporablja tudi za ribolov škampa (Nephrops norvegicus), ulovljenega z vsemi pridnenimi vlečnimi mrežami v zahodnem Sredozemskem morju. Prav tako predlaga, da se uporaba izjeme zaradi preživetja uporabi za veliko pokrovačo (Pecten jacobeus), ladinke (Venerupis spp.) in venernice (Venus spp.), ulovljene z mehaniziranimi strgačami, razširi na zahodno Sredozemsko morje. |
| --- | --- |

(6)

Novo skupno priporočilo, ki so ga predložile Francija, Italija in Španija za zahodno Sredozemlje, predlaga, da se izjema zaradi preživetja iz člena 3 Uredbe (EU) 2017/86 uporablja tudi za ribolov škampa (Nephrops norvegicus), ulovljenega z vsemi pridnenimi vlečnimi mrežami v zahodnem Sredozemskem morju. Prav tako predlaga, da se uporaba izjeme zaradi preživetja uporabi za veliko pokrovačo (Pecten jacobeus), ladinke (Venerupis spp.) in venernice (Venus spp.), ulovljene z mehaniziranimi strgačami, razširi na zahodno Sredozemsko morje.

| (7) | Poleg tega navedeno skupno priporočilo vsebuje predlog, da se za namene načrta zavržkov razširi opredelitev zahodnega Sredozemskega morja, tako da se vključi geografsko podobmočje (GPO) Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) 12. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega navedeno skupno priporočilo vsebuje predlog, da se za namene načrta zavržkov razširi opredelitev zahodnega Sredozemskega morja, tako da se vključi geografsko podobmočje (GPO) Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) 12.

| (8) | Navedeno skupno priporočilo predlaga tudi, da se ponovno opredeli ribolov bradačev, tako da se vključijo vse vrste bradačev (Mullus spp.), tj. navadni bradač in progasti bradač. |
| --- | --- |

(8)

Navedeno skupno priporočilo predlaga tudi, da se ponovno opredeli ribolov bradačev, tako da se vključijo vse vrste bradačev (Mullus spp.), tj. navadni bradač in progasti bradač.

| (9) | Navedeno skupno priporočilo v okviru izvajanja obveznosti iztovarjanja predlaga posodobitev referenčnega obdobja za določitev obsega iztovorjenega ulova na plovilo za osliča in bradače na leti 2015 in 2016. |
| --- | --- |

(9)

Navedeno skupno priporočilo v okviru izvajanja obveznosti iztovarjanja predlaga posodobitev referenčnega obdobja za določitev obsega iztovorjenega ulova na plovilo za osliča in bradače na leti 2015 in 2016.

| (10) | Nazadnje predlaga, da se izjema zaradi preživetja za školjke (tj. veliko pokrovačo (Pecten jacobeus), ladinke (Venerupis spp.) in venernice (Venus spp.)) v zahodnem Sredozemlju uporablja tudi v letih 2018 in 2019. |
| --- | --- |

(10)

Nazadnje predlaga, da se izjema zaradi preživetja za školjke (tj. veliko pokrovačo (Pecten jacobeus), ladinke (Venerupis spp.) in venernice (Venus spp.)) v zahodnem Sredozemlju uporablja tudi v letih 2018 in 2019.

| (11) | Hrvaška, Italija in Slovenija so po posvetovanju z regionalno skupino na visoki ravni ADRIATICA Komisiji 28. junija 2017 predložile novo skupno priporočilo za Jadransko morje, ki vsebuje nove podatke o stopnji preživetja za morski list (Solea solea) za leti 2015 in 2016. |
| --- | --- |

(11)

Hrvaška, Italija in Slovenija so po posvetovanju z regionalno skupino na visoki ravni ADRIATICA Komisiji 28. junija 2017 predložile novo skupno priporočilo za Jadransko morje, ki vsebuje nove podatke o stopnji preživetja za morski list (Solea solea) za leti 2015 in 2016.

| (12) | Novo skupno priporočilo, ki so ga predložile Hrvaška, Italija in Slovenija, predlaga, da se izjema zaradi preživetja za morski list v Jadranskem morju uporablja tudi v letih 2018 in 2019. |
| --- | --- |

(12)

Novo skupno priporočilo, ki so ga predložile Hrvaška, Italija in Slovenija, predlaga, da se izjema zaradi preživetja za morski list v Jadranskem morju uporablja tudi v letih 2018 in 2019.

| (13) | Navedena skupna priporočila je ocenil Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) med 10. in 14. julijem 2017 (3). V svoji oceni je STECF ugotovil, da informacije, ki so jih predložile države članice, niso popolne, kar zadeva stopnjo preživetja morskega lista, velike pokrovače, ladink, venernic in škampa. Ker dokazi o stopnji preživetja teh vrst niso prepričljivi, Komisija meni, da bi bilo treba izjemo zaradi preživetja, dovoljeno v skladu s členom 15(4)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključiti v to uredbo samo za eno leto. Zadevne države članice bi morale Komisiji pravočasno predložiti ustrezne podatke, ki bi STECF omogočili, da celovito oceni utemeljitve izjem, Komisiji pa, da opravi pregled. |
| --- | --- |

(13)

Navedena skupna priporočila je ocenil Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) med 10. in 14. julijem 2017 (3). V svoji oceni je STECF ugotovil, da informacije, ki so jih predložile države članice, niso popolne, kar zadeva stopnjo preživetja morskega lista, velike pokrovače, ladink, venernic in škampa. Ker dokazi o stopnji preživetja teh vrst niso prepričljivi, Komisija meni, da bi bilo treba izjemo zaradi preživetja, dovoljeno v skladu s členom 15(4)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključiti v to uredbo samo za eno leto. Zadevne države članice bi morale Komisiji pravočasno predložiti ustrezne podatke, ki bi STECF omogočili, da celovito oceni utemeljitve izjem, Komisiji pa, da opravi pregled.

| (14) | Glede na te ugotovitve so predlagane spremembe načrta za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju združljive z obstoječimi ohranitvenimi ukrepi na tem področju. |
| --- | --- |

(14)

Glede na te ugotovitve so predlagane spremembe načrta za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju združljive z obstoječimi ohranitvenimi ukrepi na tem področju.

| (15) | Navedeni ukrepi, predlagani v novih skupnih priporočilih, so v skladu s členom 15(4) in členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013 in se zato lahko vključijo v načrt za zavržke iz Delegirane uredbe (EU) 2017/86. |
| --- | --- |

(15)

Navedeni ukrepi, predlagani v novih skupnih priporočilih, so v skladu s členom 15(4) in členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013 in se zato lahko vključijo v načrt za zavržke iz Delegirane uredbe (EU) 2017/86.

| (16) | Delegirano uredbo (EU) 2017/86 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(16)

Delegirano uredbo (EU) 2017/86 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (17) | Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na načrtovanje ribolovne sezone plovil Unije in z njo povezane gospodarske dejavnosti, zato bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Uporabljati bi se morala od 1. januarja 2018 – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na načrtovanje ribolovne sezone plovil Unije in z njo povezane gospodarske dejavnosti, zato bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Uporabljati bi se morala od 1. januarja 2018 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delegirana uredba (EU) 2017/86 se spremeni:

| 1. | v členu 2 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

  „
  ‚zahodno Sredozemsko morje‘ pomeni geografska podobmočja GFCM 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 in 12.“ |
| --- | --- |

1.

v členu 2 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„
  ‚zahodno Sredozemsko morje‘ pomeni geografska podobmočja GFCM 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 in 12.“

| 2. | člen 3 se spremeni:
  odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Izjema od obveznosti iztovarjanja iz člena 15(4)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja, se v letu 2018 uporablja za:






  (a) | morski list (Solea solea), ulovljen z vlečnimi mrežami z gredjo (rapido, TBB) (*1) v GPO 17 in 18; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 3 se spremeni:

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„Izjema od obveznosti iztovarjanja iz člena 15(4)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja, se v letu 2018 uporablja za:

(a)

morski list (Solea solea), ulovljen z vlečnimi mrežami z gredjo (rapido, TBB) (*1) v GPO 17 in 18;

| (b) | veliko pokrovačo (Pecten jacobeus), ulovljeno z mehaniziranimi strgačami (HMD) v zahodnem Sredozemskem morju; |
| --- | --- |

(b)

veliko pokrovačo (Pecten jacobeus), ulovljeno z mehaniziranimi strgačami (HMD) v zahodnem Sredozemskem morju;

| (c) | ladinke (Venerupis spp.), ulovljene z mehaniziranimi strgačami (HMD) v zahodnem Sredozemskem morju; |
| --- | --- |

(c)

ladinke (Venerupis spp.), ulovljene z mehaniziranimi strgačami (HMD) v zahodnem Sredozemskem morju;

| (d) | venernice (Venus spp.), ulovljene z mehaniziranimi strgačami (HMD) v zahodnem Sredozemskem morju; |
| --- | --- |

(d)

venernice (Venus spp.), ulovljene z mehaniziranimi strgačami (HMD) v zahodnem Sredozemskem morju;

| (e) | škampa (Nephrops norvegicus), ulovljenega z vsemi pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT in TX) v zahodnem Sredozemskem morju. |
| --- | --- |

(e)

škampa (Nephrops norvegicus), ulovljenega z vsemi pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT in TX) v zahodnem Sredozemskem morju.

(*1)  Kode orodja, ki se uporabljajo v tej uredbi, ustrezajo kodam iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 122, 30.4.2011, str. 1). Za plovila, katerih dolžina čez vse (LOA) je manj kot 10 metrov, kode orodja, uporabljene v tej tabeli, ustrezajo kodam iz klasifikacije orodja FAO.“
  "

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„Morski list (Solea solea), velika pokrovača (Pecten jacobeus), ladinke (Venerupis spp.), venernice (Venus spp.) in škamp (Nephrops norvegicus), ulovljeni v primerih iz odstavka 1, se takoj izpustijo na območju, kjer so bili ulovljeni.“

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„Države članice z neposrednim upravljalnim interesom za ribolov v Sredozemskem morju do 1. maja 2018 Komisiji predložijo dodatne podatke o zavržkih poleg tistih iz skupnih priporočil z dne 2. in 28. junija ter 6. julija 2017 in morebitne druge zadevne znanstvene informacije, ki podpirajo izjemo iz odstavka 1. Za škampa (Nephrops norvegicus) države članice predložijo podatke, ki bi zagotovili dodatni dokaz za stopnje preživetja v poletnih mesecih. Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) oceni navedene podatke in informacije najpozneje do julija 2018.“

| 3. | v členu 4 (a) se točki (i) in (ii) nadomestita z naslednjim:






  (i) | „za osliča (Merluccius merluccius) in bradače (Mullus spp.) v letih 2017 in 2018 do največ 7 %, v letu 2019 pa do največ 6 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže; in |
| --- | --- | --- |

3.

v členu 4 (a) se točki (i) in (ii) nadomestita z naslednjim:

(i)

„za osliča (Merluccius merluccius) in bradače (Mullus spp.) v letih 2017 in 2018 do največ 7 %, v letu 2019 pa do največ 6 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže; in

| (ii) | za osliča (Merluccius merluccius) in bradače (Mullus spp.) do največ 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo zabodne mreže.“ |
| --- | --- |

(ii)

za osliča (Merluccius merluccius) in bradače (Mullus spp.) do največ 1 % celotnega letnega ulova navedenih vrst s plovili, ki uporabljajo zabodne mreže.“

| 4. | tabela 1 iz Priloge se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

4.

tabela 1 iz Priloge se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2018.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. oktobra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 354, 28.1.2013, str. 22.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/86 z dne 20. oktobra 2016 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v Sredozemskem morju (UL L 14, 18.1.2017, str. 4).

2

(3)  Poročilo s 55. plenarnega zasedanja STECF je na voljo na https://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/plenary.

3

---

PRILOGA

1.   Zahodno Sredozemsko morje

| Ribolov | Ribolovno orodje | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- |
| Oslič
  (Merluccius merluccius) (1) | Vse pridnene vlečne mreže
  (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) | Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2015 in 2016 vsebuje več kot 25 % osliča, obveznost iztovarjanja velja za ves ulov osliča. |
| Vsi parangali
  (LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM) |
| Vse trislojne in zabodne mreže
  (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) |
| Progasti bradač (Mullus spp.)
  Kode FAO: MUT, MUR, MUX (1) | Vse pridnene vlečne mreže
  (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) | Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2015 in 2016 vsebuje več kot 25 % progastih bradačev, obveznost iztovarjanja velja za ves ulov progastih bradačev. |
| Vsi parangali
  (LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM) |
| Vse trislojne in zabodne mreže
  (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) |
| Velika pokrovača (Pecten jacobeus), ladinke (Venerupis spp.) in venernice (Venus spp.) | Vse mehanizirane strgače
  HMD | |
| Škamp (Nephrops norvegicus) | Vse pridnene vlečne mreže
  OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Za ves ulov škampa velja obveznost iztovarjanja. |

Ribolov

Ribolovno orodje

Obveznost iztovarjanja

Oslič

(Merluccius merluccius) (1)

Vse pridnene vlečne mreže

(OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX)

Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2015 in 2016 vsebuje več kot 25 % osliča, obveznost iztovarjanja velja za ves ulov osliča.

Vsi parangali

(LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM)

Vse trislojne in zabodne mreže

(GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN)

Progasti bradač (Mullus spp.)

Kode FAO: MUT, MUR, MUX (1)

Vse pridnene vlečne mreže

(OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX)

Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2015 in 2016 vsebuje več kot 25 % progastih bradačev, obveznost iztovarjanja velja za ves ulov progastih bradačev.

Vsi parangali

(LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM)

Vse trislojne in zabodne mreže

(GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN)

Velika pokrovača (Pecten jacobeus), ladinke (Venerupis spp.) in venernice (Venus spp.)

Vse mehanizirane strgače

HMD

Škamp (Nephrops norvegicus)

Vse pridnene vlečne mreže

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Za ves ulov škampa velja obveznost iztovarjanja.

---

(1)  Plovila s seznama, za katera velja obveznost iztovarjanja za ta ribolov v skladu s to uredbo, kljub spremembam te uredbe z Delegirano uredbo (EU) 2018/153 ostanejo na seznamu in zanje za ta ribolov še naprej velja obveznost iztovarjanja.

---

| 1.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/154

z dne 30. januarja 2018

o začetku razpisnega postopka za odkup posnetega mleka v prahu v obdobju javne intervencije od 1. marca do 30. septembra 2018

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1370/2013 z dne 16. decembra 2013 o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode (2) ter zlasti člena 3(6) Uredbe,

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1240 z dne 18. maja 2016 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede javne intervencije in pomoči za zasebno skladiščenje (3) ter zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je javna intervencija za posneto mleko v prahu na voljo od 1. marca do 30. septembra. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je javna intervencija za posneto mleko v prahu na voljo od 1. marca do 30. septembra.

| (2) | Uredba (EU) št. 1370/2013 določa, da količinske omejitve za odkup posnetega mleka v prahu po fiksni ceni znašajo nič ton za leto 2018. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 1370/2013 določa, da količinske omejitve za odkup posnetega mleka v prahu po fiksni ceni znašajo nič ton za leto 2018.

| (3) | V skladu s členom 3(2) Uredbe (EU) št. 1370/2013 bi bilo treba začeti razpisni postopek za odkup posnetega mleka v prahu z začetkom obdobja javne intervencije v letu 2018. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(2) Uredbe (EU) št. 1370/2013 bi bilo treba začeti razpisni postopek za odkup posnetega mleka v prahu z začetkom obdobja javne intervencije v letu 2018.

| (4) | Oddelek 3 poglavja II naslova II Izvedbene uredbe (EU) 2016/1240 določa pravila za odkup z razpisnim postopkom. |
| --- | --- |

(4)

Oddelek 3 poglavja II naslova II Izvedbene uredbe (EU) 2016/1240 določa pravila za odkup z razpisnim postopkom.

| (5) | V skladu s členom 9(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) 2016/1240 bi bilo treba določiti rok za države članice, v katerem uradno obvestijo Komisijo o vseh dopustnih ponudbah. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 9(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) 2016/1240 bi bilo treba določiti rok za države članice, v katerem uradno obvestijo Komisijo o vseh dopustnih ponudbah.

| (6) | Za učinkovito upravljanje bi morale države članice za uradno obveščanje Komisije uporabljati informacijske sisteme v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1183 (4) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1185 (5) – |
| --- | --- |

(6)

Za učinkovito upravljanje bi morale države članice za uradno obveščanje Komisije uporabljati informacijske sisteme v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1183 (4) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1185 (5) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Začetek razpisnega postopka

Razpisni postopek se odpre za obdobje od 1. marca do 30. septembra 2018 za odkup posnetega mleka v prahu v obdobju intervencije pod pogoji iz oddelka 3 poglavja II naslova II Izvedbene uredbe (EU) 2016/1240 in te uredbe.

Člen 2

Oddaja ponudb

1.   Obdobja za oddajo ponudb se končajo tretji torek v mesecu ob 11. uri (po bruseljskem času). V avgustu pa je rok za oddajo ponudb četrti torek v mesecu ob 11. uri (po bruseljskem času).

Če je na torek državni praznik, se rok izteče ob 11. uri (po bruseljskem času) predhodni delovni dan.

2.   Ponudbe se predložijo plačilnim agencijam, ki jih odobrijo države članice (6).

Člen 3

Uradno obveščanje Komisije

Uradno obveščanje iz člena 9(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) 2016/1240 se opravi do 16. ure (po bruseljskem času) na rok za oddajo ponudb iz člena 2 te uredbe v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2017/1183 in Izvedbeno uredbo (EU) 2017/1185.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. januarja 2018

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 346, 20.12.2013, str. 12.

2

(3)  
  UL L 206, 30.7.2016, str. 71.

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1183 z dne 20. aprila 2017 o dopolnitvi uredb (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pošiljanja informacij in dokumentov Komisiji (UL L 171, 4.7.2017, str. 100).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1185 z dne 20. aprila 2017 o določitvi pravil za uporabo uredb (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pošiljanjem informacij in dokumentov Komisiji ter o spremembi in razveljavitvi več uredb Komisije (UL L 171, 4.7.2017, str. 113).

5

(6)  Naslovi plačilnih agencij so na voljo na spletišču Evropske komisije https://ec.europa.eu/agriculture/milk/policy-instruments_sl.

6

---

| 1.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/155

z dne 31. januarja 2018

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 686/2012 o dodelitvi ocenjevanja aktivnih snovi državam članicam za namene postopka obnovitve

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) in zlasti člena 19 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 686/2012 (2) se ocenjevanje aktivnih snovi dodeljuje državi članici poročevalki in državi članici soporočevalki za namene postopka obnovitve. Ker ocenjevanje aktivnih snovi, katerih odobritev poteče med 1. januarjem 2022 in 31. decembrom 2024 še ni bilo dodeljeno državi članici ali državi članici soporočevalki, je takšno ocenjevanje primerno dodeliti. |
| --- | --- |

(1)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 686/2012 (2) se ocenjevanje aktivnih snovi dodeljuje državi članici poročevalki in državi članici soporočevalki za namene postopka obnovitve. Ker ocenjevanje aktivnih snovi, katerih odobritev poteče med 1. januarjem 2022 in 31. decembrom 2024 še ni bilo dodeljeno državi članici ali državi članici soporočevalki, je takšno ocenjevanje primerno dodeliti.

| (2) | Glede na dolžino postopka ocenjevanja aktivnih snovi in nedavno uradno obvestilo Združenega kraljestva v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji (3) je treba na novo dodeliti ocenjevanje aktivnih snovi iz dela B Priloge k Izvedbeni Uredbi (EU) št. 686/2012, za katere je Združeno kraljestvo država članica poročevalka ali država članica soporočevalka in za katere dopolnilna dokumentacija še ni bila predložena. Zadevne aktivne snovi so aluminijev amonijev sulfat, azoksistrobin, klormekvat, bupirimat, karbetamid, etilen, fenbukonazol, fluopikolid, flukvinkonazol, flutriafol, izvleček česna, kvizalofop-P-etil in kvizalofop-P-tefuril, metazaklor, miklobutanil, paklobutrazol, poper, propakvizafop, rastlinska olja/olje citronele, trialat in sečnina. |
| --- | --- |

(2)

Glede na dolžino postopka ocenjevanja aktivnih snovi in nedavno uradno obvestilo Združenega kraljestva v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji (3) je treba na novo dodeliti ocenjevanje aktivnih snovi iz dela B Priloge k Izvedbeni Uredbi (EU) št. 686/2012, za katere je Združeno kraljestvo država članica poročevalka ali država članica soporočevalka in za katere dopolnilna dokumentacija še ni bila predložena. Zadevne aktivne snovi so aluminijev amonijev sulfat, azoksistrobin, klormekvat, bupirimat, karbetamid, etilen, fenbukonazol, fluopikolid, flukvinkonazol, flutriafol, izvleček česna, kvizalofop-P-etil in kvizalofop-P-tefuril, metazaklor, miklobutanil, paklobutrazol, poper, propakvizafop, rastlinska olja/olje citronele, trialat in sečnina.

| (3) | Pri navedeni dodelitvi bi bilo treba uravnoteženo porazdeliti odgovornosti in naloge med države članice. |
| --- | --- |

(3)

Pri navedeni dodelitvi bi bilo treba uravnoteženo porazdeliti odgovornosti in naloge med države članice.

| (4) | Glede na to, da je rok za predložitev dopolnilne dokumentacije za nekatere aktivne snovi 28. februar 2018, bi ta uredba morala začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(4)

Glede na to, da je rok za predložitev dopolnilne dokumentacije za nekatere aktivne snovi 28. februar 2018, bi ta uredba morala začeti veljati čim prej.

| (5) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 686/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 686/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) št. 686/2012 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. januarja 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 686/2012 z dne 26. julija 2012 o dodelitvi ocenjevanja aktivnih snovi državam članicam za namene postopka obnovitve (UL L 200, 27.7.2012, str. 5).

2

(3)  
  UL C 326, 26.10.2012, str. 13.

3

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 686/2012 se spremeni:

| (1) | V delu B se vnosi za aktivne snovi aluminijev amonijev sulfat, azoksistrobin, bupirimat, karbetamid, klormekvat, etilen, fenbukonazol, fluopikolid, flukvinkonazol, flutriafol, izvleček česna, metazaklor, miklobutanil, paklobutrazol, poper, rastlinska olja/olje citronele, propakvizafop, kvizalofop-P-etil in kvizalofop-P-tefuril, trialat in sečnina nadomestijo z naslednjimi ustreznimi vnosi:








  Aktivna snov | Država članica poročevalka | Država članica soporočevalka |
| --- | --- | --- | --- |
| „Aluminijev amonijev sulfat | IE | PT“ |
| „Azoksistrobin | AT | NO“ |
| „Bupirimat | NL | PL“ |
| „Karbetamid | SE | BE“ |
| „Klormekvat | AT | IT“ |
| „Etilen | NL | ES“ |
| „Fenbukonazol | SI | AT“ |
| „Fluopikolid | AT | ES“ |
| „Flukvinkonazol | CZ | SK“ |
| „Flutriafol | SK | CZ“ |
| „Izvleček česna | IE | DK“ |
| „Metazaklor | NL | PT“ |
| „Miklobutanil | AT | ES“ |
| „Paklobutrazol | AT | RO“ |
| „Poper | BE | IE“ |
| „Rastlinska olja/olje citronele | FR | CZ“ |
| „Propakvizafop | AT | EE“ |
| „Kvizalofop-P-etil | FI | SE“ |
| „Kvizalofop-P-tefuril | HR | AT“ |
| „Trialat | NL | CZ“ |
| „Sečnina | EL | FI“ |

(1)

V delu B se vnosi za aktivne snovi aluminijev amonijev sulfat, azoksistrobin, bupirimat, karbetamid, klormekvat, etilen, fenbukonazol, fluopikolid, flukvinkonazol, flutriafol, izvleček česna, metazaklor, miklobutanil, paklobutrazol, poper, rastlinska olja/olje citronele, propakvizafop, kvizalofop-P-etil in kvizalofop-P-tefuril, trialat in sečnina nadomestijo z naslednjimi ustreznimi vnosi:

Aktivna snov

Država članica poročevalka

Država članica soporočevalka

„Aluminijev amonijev sulfat

IE

PT“

„Azoksistrobin

AT

NO“

„Bupirimat

NL

PL“

„Karbetamid

SE

BE“

„Klormekvat

AT

IT“

„Etilen

NL

ES“

„Fenbukonazol

SI

AT“

„Fluopikolid

AT

ES“

„Flukvinkonazol

CZ

SK“

„Flutriafol

SK

CZ“

„Izvleček česna

IE

DK“

„Metazaklor

NL

PT“

„Miklobutanil

AT

ES“

„Paklobutrazol

AT

RO“

„Poper

BE

IE“

„Rastlinska olja/olje citronele

FR

CZ“

„Propakvizafop

AT

EE“

„Kvizalofop-P-etil

FI

SE“

„Kvizalofop-P-tefuril

HR

AT“

„Trialat

NL

CZ“

„Sečnina

EL

FI“

| (2) | Doda se naslednji del C:

  „
  DEL C


  DODELITEV OCENJEVANJA AKTIVNIH SNOVI, KATERIH ODOBRITEV POTEČE PO 31. DECEMBRU 2021 IN NAJPOZNEJE 31. DECEMBRA 2024










  Aktivna snov | Država članica poročevalka | Država članica soporočevalka |
| --- | --- | --- | --- |
| 1,4-dimetilnaftalen | AT | PL |
| Acekvinocil | DE | NL |
| Adoxophyes orana GV, sev BV-0001 | DE | FR |
| Ametoktradin | DE | NL |
| Aminopiralid | FI | DK |
| Amisulbrom | EL | FI |
| Askorbinska kislina | NL | FR |
| Aureobasidium pullulans (seva DSM 14940 in DSM 14941) | AT | DE |
| Bacillus firmus, sev I-1582 | FR | DK |
| Bacillus pumilus sev QST 2808 | IT | NL |
| Benalaksil-M | PT | IT |
| Benzovindiflupir | FR | AT |
| Biksafen | CZ | BE |
| Candida oleophila sev O | SI | DE |
| Klorantraniliprol | IE | DE |
| Ciflumetofen | ES | AT |
| Dinatrijev fosfonat | FR | EL |
| Emamektin | NL | SI |
| Esfenvalerat | AT | PT |
| Evgenol | ES | EL |
| Fenpirazamin | LV | LT |
| Flubendiamid | EL | AT |
| Flumetralin | HU | EL |
| Fluopiram | AT | HR |
| Fluksapiroksad | FR | EL |
| Geraniol | ES | EL |
| Halosulfuron metil | IT | PL |
| Virus jedrne poliedričnosti Helicoverpa armigera (HearNPV) | EE | FR |
| Ipkonazol | BE | FR |
| Izopirazam | NO | EL |
| Lambda-cihalotrin | SE | FR |
| Maltodekstrin | IE | FR |
| Mandipropamid | AT | PT |
| Metaflumizon | SE | EL |
| Metam (vključno z Metam-kalijem in Metam-natrijem) | BE | ES |
| Metobromuron | FR | NO |
| Metsulfuron-metil | DK | SE |
| Olje pomarančevca | FR | CZ |
| Paecilomyces fumosoroseus sev Fe9901 | PL | NL |
| Penflufen | PL | IE |
| Pentiopirad | SE | CZ |
| Fosfan | ES | DE |
| Kalijevi fosfonati (staro ime kalijev fosfit) | FR | EL |
| Prosulfuron | FR | SK |
| Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 | NL | BG |
| Piridalil | NL | BE |
| Piriofenon | LV | EL |
| Piroksulam | DK | FI |
| S-abscizinska kislina | NL | DK |
| Sedaksan | FR | AT |
| Natrijev srebrov tiosulfat | NL | LV |
| Spinetoram | HR | ES |
| Spiromesifen | IT | AT |
| Spirotetramat | AT | NO |
| Virus jedrne poliedričnosti spodoptera littoralis | EE | FR |
| Streptomyces lydicus WYEC 108 | NL | DE |
| Tembotrion | AT | FR |
| Tienkarbazon | FR | EL |
| Timol | ES | EL |
| Trichoderma asperellum (sev T34) | SE | IT |
| Trichoderma atroviride sev I-1237 | IT | SK |
| Valifenalat (staro ime valifenal) | HU | SI |
| Rumeni mozaični virus bučk, šibek sev | DK | AT“ |

(2)

Doda se naslednji del C:

„
  DEL C

DODELITEV OCENJEVANJA AKTIVNIH SNOVI, KATERIH ODOBRITEV POTEČE PO 31. DECEMBRU 2021 IN NAJPOZNEJE 31. DECEMBRA 2024

Aktivna snov

Država članica poročevalka

Država članica soporočevalka

1,4-dimetilnaftalen

AT

PL

Acekvinocil

DE

NL

Adoxophyes orana GV, sev BV-0001

DE

FR

Ametoktradin

DE

NL

Aminopiralid

FI

DK

Amisulbrom

EL

FI

Askorbinska kislina

NL

FR

Aureobasidium pullulans (seva DSM 14940 in DSM 14941)

AT

DE

Bacillus firmus, sev I-1582

FR

DK

Bacillus pumilus sev QST 2808

IT

NL

Benalaksil-M

PT

IT

Benzovindiflupir

FR

AT

Biksafen

CZ

BE

Candida oleophila sev O

SI

DE

Klorantraniliprol

IE

DE

Ciflumetofen

ES

AT

Dinatrijev fosfonat

FR

EL

Emamektin

NL

SI

Esfenvalerat

AT

PT

Evgenol

ES

EL

Fenpirazamin

LV

LT

Flubendiamid

EL

AT

Flumetralin

HU

EL

Fluopiram

AT

HR

Fluksapiroksad

FR

EL

Geraniol

ES

EL

Halosulfuron metil

IT

PL

Virus jedrne poliedričnosti Helicoverpa armigera (HearNPV)

EE

FR

Ipkonazol

BE

FR

Izopirazam

NO

EL

Lambda-cihalotrin

SE

FR

Maltodekstrin

IE

FR

Mandipropamid

AT

PT

Metaflumizon

SE

EL

Metam (vključno z Metam-kalijem in Metam-natrijem)

BE

ES

Metobromuron

FR

NO

Metsulfuron-metil

DK

SE

Olje pomarančevca

FR

CZ

Paecilomyces fumosoroseus sev Fe9901

PL

NL

Penflufen

PL

IE

Pentiopirad

SE

CZ

Fosfan

ES

DE

Kalijevi fosfonati (staro ime kalijev fosfit)

FR

EL

Prosulfuron

FR

SK

Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134

NL

BG

Piridalil

NL

BE

Piriofenon

LV

EL

Piroksulam

DK

FI

S-abscizinska kislina

NL

DK

Sedaksan

FR

AT

Natrijev srebrov tiosulfat

NL

LV

Spinetoram

HR

ES

Spiromesifen

IT

AT

Spirotetramat

AT

NO

Virus jedrne poliedričnosti spodoptera littoralis

EE

FR

Streptomyces lydicus WYEC 108

NL

DE

Tembotrion

AT

FR

Tienkarbazon

FR

EL

Timol

ES

EL

Trichoderma asperellum (sev T34)

SE

IT

Trichoderma atroviride sev I-1237

IT

SK

Valifenalat (staro ime valifenal)

HU

SI

Rumeni mozaični virus bučk, šibek sev

DK

AT“

---

SKLEPI

| 1.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/13

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/156

z dne 22. januarja 2018

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pridružitvenem svetu, ustanovljenim s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, glede dopolnitve Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV navedenega sporazuma ter v Pridružitvenem odboru v trgovinski sestavi glede preračuna seznamov v zvezi z odpravo izvozne dajatve, določenih v prilogah I-C in I-D k poglavju 1 naslova IV navedenega sporazuma

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega pododstavka člena 207(4) in člena 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. septembra 2017. Člen 486(3) in (4) določa začasno uporabo delov Sporazuma, ki jih je določila Unija. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. septembra 2017. Člen 486(3) in (4) določa začasno uporabo delov Sporazuma, ki jih je določila Unija.

| (2) | Člen 4 Sklepa Sveta 2014/668/EU (2) določa, katere določbe Sporazuma se uporabljajo začasno, vključno z določbami o odpravi carinskih dajatev in določbami o prilogah I-A do I-D k poglavju 1 naslova IV navedenega sporazuma. Začasna uporaba je v veljavi od 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(2)

Člen 4 Sklepa Sveta 2014/668/EU (2) določa, katere določbe Sporazuma se uporabljajo začasno, vključno z določbami o odpravi carinskih dajatev in določbami o prilogah I-A do I-D k poglavju 1 naslova IV navedenega sporazuma. Začasna uporaba je v veljavi od 1. januarja 2016.

| (3) | Ker je Unija enostransko predvidevala izvajanje seznama koncesij iz Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV navedenega sporazuma z uporabo avtonomnih trgovinskih preferencialov, določenih v Uredbi (EU) št. 374/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3), že uporablja posebne postopke izvajanja seznama (v nadaljnjem besedilu: kategorije), o katerih sta se pogodbenici dogovorili. |
| --- | --- |

(3)

Ker je Unija enostransko predvidevala izvajanje seznama koncesij iz Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV navedenega sporazuma z uporabo avtonomnih trgovinskih preferencialov, določenih v Uredbi (EU) št. 374/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3), že uporablja posebne postopke izvajanja seznama (v nadaljnjem besedilu: kategorije), o katerih sta se pogodbenici dogovorili.

| (4) | Pojasnitev postopkov odprave tarif je bila sprejeta na podlagi Uredbe (EU) št. 1150/2014 (4), v okviru spremembe avtonomnih trgovinskih preferencialov, da se določi zmanjšanje, ki se uporabi za osnovno stopnjo carinskih dajatev za vsako kategorijo iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 374/2014. |
| --- | --- |

(4)

Pojasnitev postopkov odprave tarif je bila sprejeta na podlagi Uredbe (EU) št. 1150/2014 (4), v okviru spremembe avtonomnih trgovinskih preferencialov, da se določi zmanjšanje, ki se uporabi za osnovno stopnjo carinskih dajatev za vsako kategorijo iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 374/2014.

| (5) | Enako pojasnilo je potrebno, da se zagotovi, da so enaki postopki, ki odražajo skupno stališče, ki ga pogodbenici dosežeta med pogajanji, jasno določeni za optimalno izvajanje seznama koncesij. Te postopke uporabljata obe pogodbenici Sporazuma. |
| --- | --- |

(5)

Enako pojasnilo je potrebno, da se zagotovi, da so enaki postopki, ki odražajo skupno stališče, ki ga pogodbenici dosežeta med pogajanji, jasno določeni za optimalno izvajanje seznama koncesij. Te postopke uporabljata obe pogodbenici Sporazuma.

| (6) | Priloga I-C k poglavju 1 naslova IV Sporazuma, ki določa sezname v zvezi z odpravo izvozne dajatve Ukrajine, določa, da je preračun preglednice potreben, da se ohrani sorazmerna referenčnost, isto razmerje, v primerjavi s stopnjami izvoznih dajatev po STO, ki se uporabljajo za vsako obdobje, če začnejo s trgovino povezane določbe Sporazuma veljati po 15. maju 2014. |
| --- | --- |

(6)

Priloga I-C k poglavju 1 naslova IV Sporazuma, ki določa sezname v zvezi z odpravo izvozne dajatve Ukrajine, določa, da je preračun preglednice potreben, da se ohrani sorazmerna referenčnost, isto razmerje, v primerjavi s stopnjami izvoznih dajatev po STO, ki se uporabljajo za vsako obdobje, če začnejo s trgovino povezane določbe Sporazuma veljati po 15. maju 2014.

| (7) | Priloga I-D k poglavju 1 naslova IV Sporazuma, ki določa zaščitne ukrepe v obliki dodatne dajatve k izvozni dajatvi za posebno blago, tudi določa, da je preračun preglednice potreben, da se ohrani sorazmerna referenčnost, isto razmerje, v primerjavi s stopnjami izvoznih dajatev po STO, ki se uporabljajo za vsako obdobje, če začnejo s trgovino povezane določbe Sporazuma veljati po 15. maju 2014. |
| --- | --- |

(7)

Priloga I-D k poglavju 1 naslova IV Sporazuma, ki določa zaščitne ukrepe v obliki dodatne dajatve k izvozni dajatvi za posebno blago, tudi določa, da je preračun preglednice potreben, da se ohrani sorazmerna referenčnost, isto razmerje, v primerjavi s stopnjami izvoznih dajatev po STO, ki se uporabljajo za vsako obdobje, če začnejo s trgovino povezane določbe Sporazuma veljati po 15. maju 2014.

| (8) | Tehnična sprememba v Prilogi I-C k poglavju 1 naslova IV Sporazuma je potrebna, da bo imela tarifna oznaka 1207 9997 00 pravilen opis glede na enotni klasifikator blaga (UKTZED) Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Tehnična sprememba v Prilogi I-C k poglavju 1 naslova IV Sporazuma je potrebna, da bo imela tarifna oznaka 1207 9997 00 pravilen opis glede na enotni klasifikator blaga (UKTZED) Ukrajine.

| (9) | S Sklepom št. 3/2014 (5) je Pridružitveni svet EU-Ukrajina pooblastil Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi (v nadaljnjem besedilu: trgovinski odbor) za posodobitev ali spremembo nekaterih s trgovino povezanih prilog, vključno s prilogama I-C in I-D k poglavju 1 naslova IV Sporazuma. |
| --- | --- |

(9)

S Sklepom št. 3/2014 (5) je Pridružitveni svet EU-Ukrajina pooblastil Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi (v nadaljnjem besedilu: trgovinski odbor) za posodobitev ali spremembo nekaterih s trgovino povezanih prilog, vključno s prilogama I-C in I-D k poglavju 1 naslova IV Sporazuma.

| (10) | Stališče Unije v Pridružitvenem svetu in trgovinskem odboru bi moralo zato temeljiti na priloženem osnutku sklepov – |
| --- | --- |

(10)

Stališče Unije v Pridružitvenem svetu in trgovinskem odboru bi moralo zato temeljiti na priloženem osnutku sklepov –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Pridružitvenem svetu glede dopolnitve Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma in v trgovinskem odboru glede preračuna seznamov v zvezi z odpravo izvozne dajatve, določenih v prilogah I-C in I-D k poglavju 1 naslova IV Sporazuma, temelji na osnutku sklepov, priloženih temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

V Bruslju, 22. januarja 2018

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  
  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

1

(2)  Sklep Sveta 2014/668/EU z dne 23. junija 2014 o podpisu Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi, kar zadeva naslov III (razen določb v zvezi z obravnavo državljanov tretjih držav, ki so zakonito zaposleni kot delavci na ozemlju druge pogodbenice) ter naslove IV, V, VI in VII Sporazuma ter z njim povezanih prilog in protokolov (UL L 278, 20.9.2014, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 374/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o znižanju ali odpravi carinskih dajatev za blago s poreklom iz Ukrajine (UL L 118, 22.4.2014, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1150/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. oktobra 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 374/2014 o znižanju ali odpravi carinskih dajatev za blago s poreklom iz Ukrajine (UL L 313, 31.10.2014, str. 1).

4

(5)  Sklep št. 3/2014 Pridružitvenega sveta EU-Ukrajina z dne 15. decembra 2014 o prenosu določenih pooblastil Pridružitvenega sveta na Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi (UL L 158, 24.6.2015, str. 4).

5

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../2018 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-UKRAJINA

z dne ... 2018

o dopolnitvi Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani

PRIDRUŽITVENI SVET EU-UKRAJINA JE –

ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (1), podpisanega 27. junija 2014 v Bruslju,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 486 Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se od 1. januarja 2016 začasno uporabljajo deli Sporazuma, vključno z določbami o odpravi carinskih dajatev, in deli povezane Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 486 Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se od 1. januarja 2016 začasno uporabljajo deli Sporazuma, vključno z določbami o odpravi carinskih dajatev, in deli povezane Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma.

| (2) | Z Uredbo (EU) št. 374/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je bil enostransko določen preferencialni režim, ki je v skladu s Prilogo I k navedeni uredbi omogočil znižanje ali odpravo carinskih dajatev za blago s poreklom iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (EU) št. 374/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je bil enostransko določen preferencialni režim, ki je v skladu s Prilogo I k navedeni uredbi omogočil znižanje ali odpravo carinskih dajatev za blago s poreklom iz Ukrajine.

| (3) | Tak preferencialni režim ustreza tarifnim koncesijam, ki bi se uporabile v prvem letu izvajanja Sporazuma v skladu s Prilogo I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma. |
| --- | --- |

(3)

Tak preferencialni režim ustreza tarifnim koncesijam, ki bi se uporabile v prvem letu izvajanja Sporazuma v skladu s Prilogo I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma.

| (4) | Uredba (EU) št. 1150/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je med drugim vsebovala pojasnilo glede posebnega znižanja, ki se uporabi za osnovno stopnjo carinskih dajatev za vsako „kategorijo“ iz Priloge I k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 1150/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je med drugim vsebovala pojasnilo glede posebnega znižanja, ki se uporabi za osnovno stopnjo carinskih dajatev za vsako „kategorijo“ iz Priloge I k navedeni uredbi.

| (5) | Zaradi jasnosti Sporazuma je potrebno enako pojasnilo, da se določi znižanje, ki se uporabi za osnovno stopnjo carinskih dajatev za vsa naslednja leta za vsako „kategorijo“ iz Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma. Ti postopki odprave tarif ustrezajo skupnemu stališču, ki je bilo doseženo v pogajanjih z Ukrajino, in jih bosta uporabljali obe pogodbenici Sporazuma. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti Sporazuma je potrebno enako pojasnilo, da se določi znižanje, ki se uporabi za osnovno stopnjo carinskih dajatev za vsa naslednja leta za vsako „kategorijo“ iz Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma. Ti postopki odprave tarif ustrezajo skupnemu stališču, ki je bilo doseženo v pogajanjih z Ukrajino, in jih bosta uporabljali obe pogodbenici Sporazuma.

| (6) | Člen 463(2) Sporazuma določa, da ima Pridružitveni svet vlogo foruma za izmenjavo informacij o ukrepih izvajanja in izvrševanja. |
| --- | --- |

(6)

Člen 463(2) Sporazuma določa, da ima Pridružitveni svet vlogo foruma za izmenjavo informacij o ukrepih izvajanja in izvrševanja.

| (7) | Člen 463(3) Sporazuma določa, da lahko Pridružitveni svet posodobi ali spremeni priloge k Sporazumu. |
| --- | --- |

(7)

Člen 463(3) Sporazuma določa, da lahko Pridružitveni svet posodobi ali spremeni priloge k Sporazumu.

| (8) | Zato je primerno, da Pridružitveni svet EU-Ukrajina sprejme sklep o dopolnitvi Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma – |
| --- | --- |

(8)

Zato je primerno, da Pridružitveni svet EU-Ukrajina sprejme sklep o dopolnitvi Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Doda se nov Dodatek C k Prilogi I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma, kot je določen v Prilogi k temu sklepu, da se pojasni izvajanje znižanja, ki se uporabi za osnovno stopnjo carinskih dajatev za vsa naslednja leta za vsako „kategorijo“ iz Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, ...

Za Pridružitveni svet

Predsednik

---

(1)  
  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

1

(2)  Uredba (EU) št. 374/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o znižanju ali odpravi carinskih dajatev za blago s poreklom iz Ukrajine (UL L 118, 22.4.2014, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1150/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. oktobra 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 374/2014 o znižanju ali odpravi carinskih dajatev za blago s poreklom iz Ukrajine (UL L 313, 31.10.2014, str. 1).

3

PRILOGA

DODATEK C K PRILOGI I-A K POGLAVJU 1 NASLOVA IV SPORAZUMA O PRIDRUŽITVI

ODPRAVA CARIN

SEZNAM ZA ODPRAVO TARIF POGODBENIC ZA BLAGO S POREKLOM IZ DRUGE POGODBENICE

Ta dodatek pojasnjuje znižanje, ki se uporabi za osnovno stopnjo carinskih dajatev za vsako „kategorijo“.

| 1. | Če na seznamu za odpravo tarif pogodbenic iz Priloge I-A k poglavju 1 naslova IV Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: seznam) ni določeno drugače, se za odpravo carin s strani pogodbenic v skladu s členom 29 (Odprava carin pri uvozu blaga) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma uporabljajo spodaj navedene kategorije:






  (a) | carine za blago s poreklom iz Ukrajine ali EU (v nadaljnjem besedilu: blago s poreklom), ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „0“, se popolnoma odpravijo, tako blago pa je od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma prosto carin; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

carine za blago s poreklom iz Ukrajine ali EU (v nadaljnjem besedilu: blago s poreklom), ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „0“, se popolnoma odpravijo, tako blago pa je od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma prosto carin;

| (b) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „1“, se odpravijo v dveh enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago prosto carin; |
| --- | --- |

(b)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „1“, se odpravijo v dveh enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago prosto carin;

| (c) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „2“, se odpravijo v treh enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago prosto carin; |
| --- | --- |

(c)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „2“, se odpravijo v treh enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago prosto carin;

| (d) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „3“, se odpravijo v štirih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago prosto carin; |
| --- | --- |

(d)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „3“, se odpravijo v štirih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago prosto carin;

| (e) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „5“, se odpravijo v šestih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago prosto carin; |
| --- | --- |

(e)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „5“, se odpravijo v šestih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago prosto carin;

| (f) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „7“, se odpravijo v osmih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago prosto carin; |
| --- | --- |

(f)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „7“, se odpravijo v osmih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago prosto carin;

| (g) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „10“, se odpravijo v enajstih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago prosto carin; |
| --- | --- |

(g)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „10“, se odpravijo v enajstih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago prosto carin;

| (h) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih z „20 % v 5 letih“, se znižajo za 20 %;v šestih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 20 %; |
| --- | --- |

(h)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih z „20 % v 5 letih“, se znižajo za 20 %;v šestih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 20 %;

| (i) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih z „20 % v 10 letih“, se znižajo za 20 %;v enajstih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 20 %; |
| --- | --- |

(i)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih z „20 % v 10 letih“, se znižajo za 20 %;v enajstih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 20 %;

| (j) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih s „30 % v 5 letih“, se znižajo za 30 %;v šestih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 30 %; |
| --- | --- |

(j)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih s „30 % v 5 letih“, se znižajo za 30 %;v šestih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 30 %;

| (k) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih s „50 % v 5 letih“, se znižajo za 50 %;v šestih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 50 %; |
| --- | --- |

(k)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih s „50 % v 5 letih“, se znižajo za 50 %;v šestih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 50 %;

| (l) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih s „50 % v 7 letih“, se znižajo za 50 %;v osmih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 50 %; |
| --- | --- |

(l)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih s „50 % v 7 letih“, se znižajo za 50 %;v osmih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 50 %;

| (m) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih s „50 % v 10 letih“, se znižajo za 50 %;v enajstih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 50 %; |
| --- | --- |

(m)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih s „50 % v 10 letih“, se znižajo za 50 %;v enajstih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 50 %;

| (n) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih s „60 % v 5 letih“, se znižajo za 60 %;v šestih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 60 %; |
| --- | --- |

(n)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah, označenih s „60 % v 5 letih“, se znižajo za 60 %;v šestih enakih fazah, ki se začnejo izvajati na datum začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa je tako blago predmet carin, ki ustrezajo osnovni stopnji carine, zmanjšani za 60 %;

| (o) | carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „Ad valorem prosto (vhodna cena (1))“, se odpravijo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma; liberalizacija zadeva le carino ad valorem; posebna dajatev, povezana s sistemom vhodnih cen, ki se uporablja za to blago s poreklom, se ohrani. |
| --- | --- |

(o)

carine za blago s poreklom, ki je na seznamu navedeno v tarifnih postavkah kategorije „Ad valorem prosto (vhodna cena (1))“, se odpravijo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma; liberalizacija zadeva le carino ad valorem; posebna dajatev, povezana s sistemom vhodnih cen, ki se uporablja za to blago s poreklom, se ohrani.

| 2. | Osnovna stopnja in kategorija, na podlagi katerih se določi stopnja carine, ki se uporablja za tarifno postavko v posamezni fazi znižanja, sta navedeni v ustrezni tarifni postavki na seznamu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pri odpravi carin se stopnja carine, ki se uporablja v posamezni fazi, zaokroži navzdol vsaj na najbližjo desetinko odstotne točke, če je stopnja carine izražena v denarnih enotah, pa vsaj na najbližjo desetinko uradne denarne enote pogodbenice. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prvo znižanje za namene tega dodatka se uporabi ob začetku veljavnosti tega sporazuma, vsako naslednje znižanje pa začne veljati 1. januarja ustreznega leta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Če začne ta sporazum veljati po 1. januarju in pred 31. decembrom istega leta, se količina v okviru kvote za preostanek koledarskega leta sorazmerno porazdeli. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Glej Prilogo 2 k Prilogi I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../2018 PRIDRUŽITVENEGA ODBORA EU-UKRAJINA V TRGOVINSKI SESTAVI

z dne ... 2018

o preračunu seznamov v zvezi z odpravo izvozne dajatve, določenih v prilogah I-C in I-D k poglavju 1 naslova IV Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani

PRIDRUŽITVENI ODBOR V TRGOVINSKI SESTAVI JE –

ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (1), podpisanega 27. junija 2014 v Bruslju,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 486 Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se od 1. januarja 2016 začasno uporabljajo deli Sporazuma, vključno z določbami o odpravi carinskih dajatev, in deli povezanih prilog I-C in I-D k poglavju 1 naslova IV Sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 486 Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se od 1. januarja 2016 začasno uporabljajo deli Sporazuma, vključno z določbami o odpravi carinskih dajatev, in deli povezanih prilog I-C in I-D k poglavju 1 naslova IV Sporazuma.

| (2) | Priloga I-C k poglavju 1 naslova IV Sporazuma, ki določa sezname v zvezi z odpravo izvozne dajatve Ukrajine, določa, da je preračun preglednice potreben, da se ohrani sorazmerna referenčnost, to pomeni isto razmerje v primerjavi s stopnjami izvoznih dajatev po STO, ki se uporabljajo za vsako obdobje, če začnejo s trgovino povezane določbe Sporazuma veljati po 15. maju 2014. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I-C k poglavju 1 naslova IV Sporazuma, ki določa sezname v zvezi z odpravo izvozne dajatve Ukrajine, določa, da je preračun preglednice potreben, da se ohrani sorazmerna referenčnost, to pomeni isto razmerje v primerjavi s stopnjami izvoznih dajatev po STO, ki se uporabljajo za vsako obdobje, če začnejo s trgovino povezane določbe Sporazuma veljati po 15. maju 2014.

| (3) | Priloga I-D k poglavju 1 naslova IV Sporazuma, ki določa zaščitne ukrepe v obliki dodatne dajatve k izvozni dajatvi za posebno blago, tudi določa, da je preračun preglednice potreben, da se ohrani sorazmerna referenčnost, to pomeni isto razmerje v primerjavi s stopnjami izvoznih dajatev po STO, ki se uporabljajo za vsako obdobje, če začnejo s trgovino povezane določbe Sporazuma veljati po 15. maju 2014. |
| --- | --- |

(3)

Priloga I-D k poglavju 1 naslova IV Sporazuma, ki določa zaščitne ukrepe v obliki dodatne dajatve k izvozni dajatvi za posebno blago, tudi določa, da je preračun preglednice potreben, da se ohrani sorazmerna referenčnost, to pomeni isto razmerje v primerjavi s stopnjami izvoznih dajatev po STO, ki se uporabljajo za vsako obdobje, če začnejo s trgovino povezane določbe Sporazuma veljati po 15. maju 2014.

| (4) | Tehnična sprememba v Prilogi I-C poglavja 1 naslova IV Sporazuma je potrebna, da bo imela tarifna oznaka 1207 99 97 00 pravilen opis glede na enotni klasifikator blaga (UKTZED) Ukrajine. |
| --- | --- |

(4)

Tehnična sprememba v Prilogi I-C poglavja 1 naslova IV Sporazuma je potrebna, da bo imela tarifna oznaka 1207 99 97 00 pravilen opis glede na enotni klasifikator blaga (UKTZED) Ukrajine.

| (5) | Člen 463(3) Sporazuma določa, da lahko Pridružitveni svet posodobi ali spremeni priloge k Sporazumu. |
| --- | --- |

(5)

Člen 463(3) Sporazuma določa, da lahko Pridružitveni svet posodobi ali spremeni priloge k Sporazumu.

| (6) | Člen 465(2) Sporazuma določa, da lahko Pridružitveni svet prenese katera koli svoja pooblastila, vključno s pooblastilom za sprejemanje zavezujočih odločitev, na Pridružitveni odbor. Na podlagi člena 465(4) Sporazuma se navedeni odbor sestane v posebni sestavi, da obravnava vsa vprašanja, povezana z naslovom IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma. |
| --- | --- |

(6)

Člen 465(2) Sporazuma določa, da lahko Pridružitveni svet prenese katera koli svoja pooblastila, vključno s pooblastilom za sprejemanje zavezujočih odločitev, na Pridružitveni odbor. Na podlagi člena 465(4) Sporazuma se navedeni odbor sestane v posebni sestavi, da obravnava vsa vprašanja, povezana z naslovom IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma.

| (7) | Pridružitveni svet EU-Ukrajina je s Sklepom št. 3/2014 (2) pooblastil Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi (v nadaljnjem besedilu: Odbor za trgovino), da posodobi ali spremeni nekatere s trgovino povezane priloge, vključno s prilogama I-C in I-D poglavja 1 naslova IV k Sporazumu. |
| --- | --- |

(7)

Pridružitveni svet EU-Ukrajina je s Sklepom št. 3/2014 (2) pooblastil Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi (v nadaljnjem besedilu: Odbor za trgovino), da posodobi ali spremeni nekatere s trgovino povezane priloge, vključno s prilogama I-C in I-D poglavja 1 naslova IV k Sporazumu.

| (8) | Zato je primerno, da Odbor za trgovino sprejme sklep o preračunu seznamov v zvezi z odpravo izvozne dajatve, določenih v prilogah I-C in I-D poglavja 1 naslova IV k Sporazumu – |
| --- | --- |

(8)

Zato je primerno, da Odbor za trgovino sprejme sklep o preračunu seznamov v zvezi z odpravo izvozne dajatve, določenih v prilogah I-C in I-D poglavja 1 naslova IV k Sporazumu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga I-C k poglavju 1 naslova IV Sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu.

Člen 2

Priloga I-D k poglavju 1 naslova IV Sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani se nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju,

Za Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi

Predsednik

---

(1)  
  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

1

(2)  Sklep št. 3/2014 Pridružitvenega sveta EU-Ukrajina z dne 15. decembra 2014 o prenosu določenih pooblastil Pridružitvenenega sveta na Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi (UL L 158, 24.6.2015, str. 4).

2

PRILOGA I

PRILOGA I-C K POGLAVJU 1 NASLOVA IV SPORAZUMA

SEZNAMI V ZVEZI Z ODPRAVO IZVOZNE DAJATVE

Dajatve so izražene v odstotkih, če ni drugače navedeno.

| Živina in surove kože


















  Oznaka HS | Opis | EIF (2016 (1)) | EIF+1 (2017) | EIF+2 (2018) | EIF+3 (2019) | EIF+4 (2020) | EIF+5 (2021) | EIF+6 (2022) | EIF+7 (2023) | EIF+8 (2024) | EIF+9 (2025) | EIF+10 (2026) | Zaščitni ukrepi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Živo govedo domačih pasem, razen čistih plemenskih pasem: | | | | | | | | | | | | |
| 0102 90 05 00 | Domače pasme, mase do vključno 80 kg | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 21 00 | Domače pasme, mase do vključno 80 kg, vendar ne več kot 160 kg, za zakol | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 29 00 | Domače pasme, mase do vključno 80 kg, vendar ne več kot 160 kg, ne za zakol | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 41 00 | Domače pasme, mase do vključno 160 kg, vendar ne več kot 300 kg, za zakol | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 49 00 | Domače pasme, mase do vključno 160 kg, vendar ne več kot 300 kg, ne za zakol | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 51 00 | Telice (samice goveda, ki še niso telile), mase nad 300 kg, za zakol | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 59 00 | Telice (samice goveda, ki še niso telile), mase nad 300 kg, ne za zakol | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 61 00 | Krave, mase nad 300 kg, za zakol | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 69 00 | Krave, mase nad 300 kg, ne za zakol | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 71 00 | Domače pasme, razen telic in krav, mase nad 300 kg, za zakol | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 79 00 | Domače pasme, razen telic in krav, mase nad 300 kg, ne za zakol | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 90 00 | Govedo, nedomače pasme | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| | Žive ovce: | | | | | | | | | | | | |
| 0104 10 10 00 | Čistih pasem, plemenski | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0104 10 30 00 | Jagnjeta (do enega leta) | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0104 10 80 00 | Druge žive ovce, razen čistih plemenskih pasem in jagnjet (do enega leta) | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 4101 | Surove kože, kože govedi (vključno bivolov) ali kopitarjev (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali drugače konzervirane, toda nestrojene niti pergamentno obdelane niti nadalje obdelane), z dlako ali brez dlake, cepljene ali necepljene | 11 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 | 5,0 | 3,75 | 2,5 | 1,25 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 4102 | Surove kože ovac ali jagnjet (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali drugače konzervirane, toda nestrojene, pergamentno neobdelane in tudi ne kako drugače naprej obdelane), z volno ali brez nje, cepljene ali necepljene, razen tistih, ki so izključene z opombo 1(c) k temu poglavju | 11 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 | 5,0 | 3,75 | 2,5 | 1,25 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 4103 90 | Druge surove kože (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali drugače konzervirane, toda nestrojene in pergamentno neobdelane ali nadalje obdelane), z dlako ali brez dlake, cepljene ali necepljene, razen tistih, ki so izključene z opombo 1(b) ali (c) k temu poglavju, razen plazilcev in prašičev | 11 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 | 5,0 | 3,75 | 2,5 | 1,25 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |

Živina in surove kože

Oznaka HS

Opis

EIF (2016 (1))

EIF+1 (2017)

EIF+2 (2018)

EIF+3 (2019)

EIF+4 (2020)

EIF+5 (2021)

EIF+6 (2022)

EIF+7 (2023)

EIF+8 (2024)

EIF+9 (2025)

EIF+10 (2026)

Zaščitni ukrepi

Živo govedo domačih pasem, razen čistih plemenskih pasem:

0102 90 05 00

Domače pasme, mase do vključno 80 kg

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 21 00

Domače pasme, mase do vključno 80 kg, vendar ne več kot 160 kg, za zakol

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 29 00

Domače pasme, mase do vključno 80 kg, vendar ne več kot 160 kg, ne za zakol

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 41 00

Domače pasme, mase do vključno 160 kg, vendar ne več kot 300 kg, za zakol

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 49 00

Domače pasme, mase do vključno 160 kg, vendar ne več kot 300 kg, ne za zakol

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 51 00

Telice (samice goveda, ki še niso telile), mase nad 300 kg, za zakol

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 59 00

Telice (samice goveda, ki še niso telile), mase nad 300 kg, ne za zakol

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 61 00

Krave, mase nad 300 kg, za zakol

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 69 00

Krave, mase nad 300 kg, ne za zakol

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 71 00

Domače pasme, razen telic in krav, mase nad 300 kg, za zakol

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 79 00

Domače pasme, razen telic in krav, mase nad 300 kg, ne za zakol

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 90 00

Govedo, nedomače pasme

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

Žive ovce:

0104 10 10 00

Čistih pasem, plemenski

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0104 10 30 00

Jagnjeta (do enega leta)

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0104 10 80 00

Druge žive ovce, razen čistih plemenskih pasem in jagnjet (do enega leta)

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

4101

Surove kože, kože govedi (vključno bivolov) ali kopitarjev (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali drugače konzervirane, toda nestrojene niti pergamentno obdelane niti nadalje obdelane), z dlako ali brez dlake, cepljene ali necepljene

11

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

5,0

3,75

2,5

1,25

0,0

Glej Prilogo I-D

4102

Surove kože ovac ali jagnjet (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali drugače konzervirane, toda nestrojene, pergamentno neobdelane in tudi ne kako drugače naprej obdelane), z volno ali brez nje, cepljene ali necepljene, razen tistih, ki so izključene z opombo 1(c) k temu poglavju

11

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

5,0

3,75

2,5

1,25

0,0

Glej Prilogo I-D

4103 90

Druge surove kože (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali drugače konzervirane, toda nestrojene in pergamentno neobdelane ali nadalje obdelane), z dlako ali brez dlake, cepljene ali necepljene, razen tistih, ki so izključene z opombo 1(b) ali (c) k temu poglavju, razen plazilcev in prašičev

11

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

5,0

3,75

2,5

1,25

0,0

Glej Prilogo I-D

| Semena nekaterih vrst rastlin za pridobivanje olja


















  Oznaka HS | Opis | EIF (2016) | EIF+1 (2017) | EIF+2 (2018) | EIF+3 (2019) | EIF+4 (2020) | EIF+5 (2021) | EIF+6 (2022) | EIF+7 (2023) | EIF+8 (2024) | EIF+9 (2025) | EIF+10 (2026) | Zaščitni ukrepi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1204 00 | Laneno seme, celo ali lomljeno | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 | |
| 1206 00 | Sončnično seme, celo ali lomljeno | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 1207 99 97 00 | Ričkovo seme (Camelina spp.) | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 | |

Semena nekaterih vrst rastlin za pridobivanje olja

Oznaka HS

Opis

EIF (2016)

EIF+1 (2017)

EIF+2 (2018)

EIF+3 (2019)

EIF+4 (2020)

EIF+5 (2021)

EIF+6 (2022)

EIF+7 (2023)

EIF+8 (2024)

EIF+9 (2025)

EIF+10 (2026)

Zaščitni ukrepi

1204 00

Laneno seme, celo ali lomljeno

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

1206 00

Sončnično seme, celo ali lomljeno

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

Glej Prilogo I-D

1207 99 97 00

Ričkovo seme (Camelina spp.)

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

| Legirane železne odpadne kovine, neželezne odpadne kovine in polizdelki iz njih


















  Oznaka HS | Opis | EIF (2016) | EIF+1 (2017) | EIF+2 (2018) | EIF+3 (2019) | EIF+4 (2020) | EIF+5 (2021) | EIF+6 (2022) | EIF+7 (2023) | EIF+8 (2024) | EIF+9 (2025) | EIF+10 (2026) | Zaščitni ukrepi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7202 99 80 00 | Ferokrom nikelj in druge fero-zlitine | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7204 21 | Odpadki in ostanki iz nerjavnega jekla | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7204 29 00 00 | Odpadki in ostanki legiranega jekla, drugo | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7204 50 00 00 | Odpadni ingoti za pretaljevanje iz legiranega jekla | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7218 10 00 00 | Nerjavno jeklo v ingotih in drugih primarnih oblikah | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7401 00 00 00 | Bakrov kamen; cementni baker (precipitat-oborina bakra) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7402 00 00 00 | Neprečiščen baker; bakrene anode za elektrolitsko rafinacijo | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7403 12 00 00 | Valjarniške gredice iz prečiščenega bakra | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7403 13 00 00 | Valjarniški drogovi iz prečiščenega bakra | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7403 19 00 00 | Prečiščen baker, drugo | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7403 21 00 00 | Zlitine bakra in cinka (medenina) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7403 22 00 00 | Zlitine bakra in kositra (bron) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7403 29 00 00 | Druge bakrove zlitine (razen predzlitin bakra iz tarifne številke 7405 ); zlitine bakra in niklja (bakrov nikelj) ali zlitine bakra, niklja in cinka (novo srebro) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7404 00 | Bakrovi odpadki in ostanki | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7405 00 00 00 | Predzlitine bakra | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7406 | Prah in luskine, iz bakra | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7419 99 10 00 | Rešetke in mreže iz bakrene žice | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7415 29 00 00 | Drugi izdelki iz bakra brez niti, razen podložke (vključno vzmetne podložke) | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7415 39 00 00 | Drugi izdelki iz bakra z nitmi (razen vijakov, za les, drugih vijakov, sornikov in zatičev) | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7418 19 90 00 | Namizni, kuhinjski in drugi izdelki za gospodinjstvo in njihovi deli iz bakra (razen gob za čiščenje posode in blazinice za čiščenje ali poliranje, rokavice ipd. ter neelektričnih aparatov za kuhanje ali gretje, ki se uporabljajo v gospodinjstvu, in njihovih delov) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7419 | Drugi izdelki iz bakra | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7503 00 | Nikljasti odpadki in ostanki | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7602 00 | Odpadki in ostanki iz aluminija | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7802 00 00 00 | Svinčeni odpadki in ostanki | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 7902 00 00 00 | Cinkovi odpadki in ostanki | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 8002 00 00 00 | Kositrni odpadki in ostanki | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 8101 97 00 00 | Volframovi odpadki in ostanki | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 8105 30 00 00 | Odpadki in ostanki iz kobalta ter izdelki iz njih | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 8108 30 00 00 | Odpadki in ostanki iz titana ter izdelki iz njih | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Glej Prilogo I-D |
| 8113 00 40 00 | Odpadki in ostanki iz kermetov ter izdelki iz njih | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |

Legirane železne odpadne kovine, neželezne odpadne kovine in polizdelki iz njih

Oznaka HS

Opis

EIF (2016)

EIF+1 (2017)

EIF+2 (2018)

EIF+3 (2019)

EIF+4 (2020)

EIF+5 (2021)

EIF+6 (2022)

EIF+7 (2023)

EIF+8 (2024)

EIF+9 (2025)

EIF+10 (2026)

Zaščitni ukrepi

7202 99 80 00

Ferokrom nikelj in druge fero-zlitine

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7204 21

Odpadki in ostanki iz nerjavnega jekla

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7204 29 00 00

Odpadki in ostanki legiranega jekla, drugo

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7204 50 00 00

Odpadni ingoti za pretaljevanje iz legiranega jekla

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7218 10 00 00

Nerjavno jeklo v ingotih in drugih primarnih oblikah

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7401 00 00 00

Bakrov kamen; cementni baker (precipitat-oborina bakra)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7402 00 00 00

Neprečiščen baker; bakrene anode za elektrolitsko rafinacijo

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7403 12 00 00

Valjarniške gredice iz prečiščenega bakra

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7403 13 00 00

Valjarniški drogovi iz prečiščenega bakra

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7403 19 00 00

Prečiščen baker, drugo

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7403 21 00 00

Zlitine bakra in cinka (medenina)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7403 22 00 00

Zlitine bakra in kositra (bron)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7403 29 00 00

Druge bakrove zlitine (razen predzlitin bakra iz tarifne številke 7405 ); zlitine bakra in niklja (bakrov nikelj) ali zlitine bakra, niklja in cinka (novo srebro)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7404 00

Bakrovi odpadki in ostanki

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7405 00 00 00

Predzlitine bakra

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7406

Prah in luskine, iz bakra

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7419 99 10 00

Rešetke in mreže iz bakrene žice

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7415 29 00 00

Drugi izdelki iz bakra brez niti, razen podložke (vključno vzmetne podložke)

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7415 39 00 00

Drugi izdelki iz bakra z nitmi (razen vijakov, za les, drugih vijakov, sornikov in zatičev)

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7418 19 90 00

Namizni, kuhinjski in drugi izdelki za gospodinjstvo in njihovi deli iz bakra (razen gob za čiščenje posode in blazinice za čiščenje ali poliranje, rokavice ipd. ter neelektričnih aparatov za kuhanje ali gretje, ki se uporabljajo v gospodinjstvu, in njihovih delov)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7419

Drugi izdelki iz bakra

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7503 00

Nikljasti odpadki in ostanki

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7602 00

Odpadki in ostanki iz aluminija

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7802 00 00 00

Svinčeni odpadki in ostanki

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

7902 00 00 00

Cinkovi odpadki in ostanki

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

8002 00 00 00

Kositrni odpadki in ostanki

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

8101 97 00 00

Volframovi odpadki in ostanki

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

8105 30 00 00

Odpadki in ostanki iz kobalta ter izdelki iz njih

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

8108 30 00 00

Odpadki in ostanki iz titana ter izdelki iz njih

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Glej Prilogo I-D

8113 00 40 00

Odpadki in ostanki iz kermetov ter izdelki iz njih

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

| Odpadki in ostanki iz železnih kovin


















  Oznaka HS | Opis | EIF (2016) | EIF+1 (2017) | EIF+2 (2018) | EIF+3 (2019) | EIF+4 (2020) | EIF+5 (2021) | EIF+6 (2022) | EIF+7 (2023) | EIF+8 (2024) | EIF+9 (2025) | EIF+10 (2026) | Zaščitni ukrepi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7204 10 00 00 | Odpadki in ostanki iz litega železa | 9,5 EUR na tono | 9,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 3 eure na tono | 3 eure na tono | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 30 00 00 | Odpadki in ostanki iz pokositrenega železa ali jekla | 9,5 EUR na tono | 9,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 3 eure na tono | 3 eure na tono | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 41 10 00 | Ostružki, odrezki, okruški in odpadki nastali pri mletju, pri žaganju ali piljenju | 9,5 EUR na tono | 9,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 3 eure na tono | 3 eure na tono | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 41 91 00 | Odpadki nastali pri lupljenju ali striženju in stiskanju, v paketih | 9,5 EUR na tono | 9,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 3 eure na tono | 3 eure na tono | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 41 99 00 | Odpadki nastali pri lupljenju ali striženju in stiskanju, ne v paketih | 9,5 EUR na tono | 9,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 3 eure na tono | 3 eure na tono | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 49 10 00 | Odpadki in ostanki iz železnih kovin, fragmentirani (zdrobljeni) | 9,5 EUR na tono | 9,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 3 eure na tono | 3 eure na tono | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 49 30 00 | Odpadki in ostanki iz železnih kovin, v paketih | 9,5 EUR na tono | 9,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 3 eure na tono | 3 eure na tono | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 49 90 00 | Odpadki in ostanki železnih kovin, sortirani in nesortirani | 9,5 EUR na tono | 9,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 3 eure na tono | 3 eure na tono | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 50 00 00 | Odpadni ingoti za pretaljevanje | 9,5 EUR na tono | 9,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 7,5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 5 EUR na tono | 3 eure na tono | 3 eure na tono | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |

Odpadki in ostanki iz železnih kovin

Oznaka HS

Opis

EIF (2016)

EIF+1 (2017)

EIF+2 (2018)

EIF+3 (2019)

EIF+4 (2020)

EIF+5 (2021)

EIF+6 (2022)

EIF+7 (2023)

EIF+8 (2024)

EIF+9 (2025)

EIF+10 (2026)

Zaščitni ukrepi

7204 10 00 00

Odpadki in ostanki iz litega železa

9,5 EUR na tono

9,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

5 EUR na tono

5 EUR na tono

3 eure na tono

3 eure na tono

0,0

0,0

0,0

7204 30 00 00

Odpadki in ostanki iz pokositrenega železa ali jekla

9,5 EUR na tono

9,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

5 EUR na tono

5 EUR na tono

3 eure na tono

3 eure na tono

0,0

0,0

0,0

7204 41 10 00

Ostružki, odrezki, okruški in odpadki nastali pri mletju, pri žaganju ali piljenju

9,5 EUR na tono

9,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

5 EUR na tono

5 EUR na tono

3 eure na tono

3 eure na tono

0,0

0,0

0,0

7204 41 91 00

Odpadki nastali pri lupljenju ali striženju in stiskanju, v paketih

9,5 EUR na tono

9,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

5 EUR na tono

5 EUR na tono

3 eure na tono

3 eure na tono

0,0

0,0

0,0

7204 41 99 00

Odpadki nastali pri lupljenju ali striženju in stiskanju, ne v paketih

9,5 EUR na tono

9,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

5 EUR na tono

5 EUR na tono

3 eure na tono

3 eure na tono

0,0

0,0

0,0

7204 49 10 00

Odpadki in ostanki iz železnih kovin, fragmentirani (zdrobljeni)

9,5 EUR na tono

9,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

5 EUR na tono

5 EUR na tono

3 eure na tono

3 eure na tono

0,0

0,0

0,0

7204 49 30 00

Odpadki in ostanki iz železnih kovin, v paketih

9,5 EUR na tono

9,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

5 EUR na tono

5 EUR na tono

3 eure na tono

3 eure na tono

0,0

0,0

0,0

7204 49 90 00

Odpadki in ostanki železnih kovin, sortirani in nesortirani

9,5 EUR na tono

9,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

5 EUR na tono

5 EUR na tono

3 eure na tono

3 eure na tono

0,0

0,0

0,0

7204 50 00 00

Odpadni ingoti za pretaljevanje

9,5 EUR na tono

9,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

7,5 EUR na tono

5 EUR na tono

5 EUR na tono

3 eure na tono

3 eure na tono

0,0

0,0

0,0

---

(1)  V nadaljevanju je leto 2016 prikazano za informativne namene in zgolj, da se določita začetek veljavnosti Sporazuma in skladnost podatkov v preglednici z dogovorjeno ravnjo izvoznih dajatev.

PRILOGA II

PRILOGA I-D K POGLAVJU 1 NASLOVA IV SPORAZUMA O PRIDRUŽITVI

ZAŠČITNI UKREPI ZA IZVOZNE DAJATVE

| 1. | 15 let po začetku veljavnosti sporazuma Ukrajina lahko izvaja zaščitne ukrepe v obliki dodatne dajatve k izvozni dajatvi na blago iz Priloge I-D k poglavju 1 naslova IV Sporazuma v skladu z odstavki od 1 do 11, če se v katerem koli enoletnem obdobju po začetku veljavnosti sporazuma kumulativni obseg izvoza iz Ukrajine v EU pod vsako navedeno carinsko oznako Ukrajine preseže sprožitvena raven, kakor je določena v Prilogi I-D poglavja 1 naslova IV Sporazuma. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dodatna dajatev, ki jo Ukrajina lahko uporabi v skladu z odstavkom 1, se določi v skladu s seznamom iz Priloge I-D k poglavju 1 naslova IV Sporazuma in se lahko uporabi samo za preostanek obdobja, kakor je določeno v odstavku 1. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ukrajina vse zaščitne ukrepe izvaja na pregleden način. Zato Ukrajina Evropski uniji čim prej predloži pisno obvestilo o svoji nameri, da bo izvajala tak ukrep, in zagotovi vse ustrezne informacije, vključno s količino (v tonah) domače proizvodnje ali zbranih materialov, in obsegom izvoza v Unijo in v druge države po svetu. Ukrajina povabi Unijo na posvetovanja, kolikor je mogoče vnaprej pred izvajanjem takega ukrepa, na katerih poteka razprava o teh informacijah. V obdobju 30 delovnih dni po vabilu na posvetovanja se ne sprejemajo nobeni ukrepi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ukrajina zagotovi, da je statistika, ki se uporablja kot dokazilo za take ukrepe, zanesljiva, ustrezna in pravočasno javno dostopna. Ukrajina zagotovi brez odlašanja četrtletno statistiko o obsegu uvoza (v tonah) v Unijo in v druge države po svetu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Izvajanje in uporaba člena 31 tega sporazuma in povezanih prilog je lahko predmet razprave in pregleda Odbora za trgovino z blagom iz člena 465 iz tega sporazuma. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vsaka dobava zadevnega blaga, ki je bila na poti na podlagi pogodbe, sklenjene pred uvedbo dodatne dajatve v skladu z odstavki od 1, 2 in 3, je oproščena vsake take dodatne dajatve. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ta priloga določa: tisto blago s poreklom, ki je lahko predmet zaščitnih ukrepov v skladu s členom 31 tega sporazuma, sprožitvene ravni za uporabo takih ukrepov, določene za vsako navedeno carinsko oznako Ukrajine, in najvišjo dodatno dajatev k izvozni dajatvi, ki se lahko ob izvozni dajatvi uporabi v katerem koli enoletnem obdobju za vsako tako blago. Vse dajatve so izražene v odstotkih, če ni drugače navedeno. EIF se nanaša na dvanajstmesečno obdobje, ki sledi datumu začetka veljavnosti tega sporazuma, EIF+1 se nanaša na dvanajstmesečno obdobje, ki se začne na dan prve obletnice začetka veljavnosti tega sporazuma, in tako dalje do EIF+15. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Za surove kože, kot je navedeno spodaj:
  Obseg uporabe: surove kože, uvrščene pod naslednje carinske oznake Ukrajine: 4101, 4102, 4103 90.











  Leto (STO) | 2016 (1) | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 22,0 | 21,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF | EIF+1 | EIF+2 | EIF+3 | EIF+4 | EIF+5 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 11,00 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 300,0 | 315,0 | 330,0 | 345,0 | 360,0 | 375,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 0,00 | 0,66 | 1,30 | 2,05 | 2,86 | 3,75 |

8.

Obseg uporabe: surove kože, uvrščene pod naslednje carinske oznake Ukrajine: 4101, 4102, 4103 90.

Leto (STO)

2016 (1)

2017

2018

2019

2020

2021

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

22,0

21,0

20,0

20,0

20,0

20,0

Leto (Sporazum)

EIF

EIF+1

EIF+2

EIF+3

EIF+4

EIF+5

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

11,00

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

Sprožitvena raven (v tonah)

300,0

315,0

330,0

345,0

360,0

375,0

Najvišja dodatna dajatev

0,00

0,66

1,30

2,05

2,86

3,75

| Leto (STO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+6 | EIF+7 | EIF+8 | EIF+9 | EIF+10 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 5,0 | 3,75 | 2,50 | 1,25 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 390,0 | 405,0 | 420,0 | 435,0 | 450,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 5,0 | 6,25 | 7,5 | 8,75 | 10,0 |

Leto (STO)

2022

2023

2024

2025

2026

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

20,0

20,0

20,0

20,0

20,0

Leto (Sporazum)

EIF+6

EIF+7

EIF+8

EIF+9

EIF+10

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

5,0

3,75

2,50

1,25

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

390,0

405,0

420,0

435,0

450,0

Najvišja dodatna dajatev

5,0

6,25

7,5

8,75

10,0

| Leto (STO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+11 | EIF+12 | EIF+13 | EIF+14 | EIF+15 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 450,0 | 450,0 | 450,0 | 450,0 | 450,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Leto (STO)

2027

2028

2029

2030

2031

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

20,0

20,0

20,0

20,0

20,0

Leto (Sporazum)

EIF+11

EIF+12

EIF+13

EIF+14

EIF+15

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

450,0

450,0

450,0

450,0

450,0

Najvišja dodatna dajatev

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

| 9. | Za sončnično seme, celo ali lomljeno, kot je navedeno spodaj:
  Obseg uporabe: sončnično seme, celo ali lomljeno, uvrščeno pod naslednjo carinsko oznako Ukrajine: 1206 00.











  Leto (STO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 11,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF | EIF+1 | EIF+2 | EIF+3 | EIF+4 | EIF+5 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 0,9 | 1,8 | 2,7 | 3,6 | 4,5 | 5,5 |

9.

Obseg uporabe: sončnično seme, celo ali lomljeno, uvrščeno pod naslednjo carinsko oznako Ukrajine: 1206 00.

Leto (STO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

11,0

10,0

10,0

10,0

10,0

10,0

Leto (Sporazum)

EIF

EIF+1

EIF+2

EIF+3

EIF+4

EIF+5

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

Sprožitvena raven (v tonah)

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

Najvišja dodatna dajatev

0,9

1,8

2,7

3,6

4,5

5,5

| Leto (STO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+6 | EIF+7 | EIF+8 | EIF+9 | EIF+10 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 6,4 | 7,3 | 8,2 | 9,1 | 10,0 |

Leto (STO)

2022

2023

2024

2025

2026

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

10,0

10,0

10,0

10,0

10,0

Leto (Sporazum)

EIF+6

EIF+7

EIF+8

EIF+9

EIF+10

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

Najvišja dodatna dajatev

6,4

7,3

8,2

9,1

10,0

| Leto (STO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+11 | EIF+12 | EIF+13 | EIF+14 | EIF+15 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Leto (STO)

2027

2028

2029

2030

2031

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

10,0

10,0

10,0

10,0

10,0

Leto (Sporazum)

EIF+11

EIF+12

EIF+13

EIF+14

EIF+15

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

Najvišja dodatna dajatev

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

| 10. | Za legirane železne odpadne kovine, neželezne odpadne kovine in polizdelke iz njih, kot je navedeno spodaj:
  Obseg uporabe: odpadki in ostanki iz legiranega jekla, uvrščeni pod naslednje carinske oznake Ukrajine: 7204 21, 7204 29 00 00, 7204 50 00 00.











  Leto (STO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF | EIF+1 | EIF+2 | EIF+3 | EIF+4 | EIF+5 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 4 000,0 | 4 200,0 | 4 400,0 | 4 600,0 | 4 800,0 | 5 000,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

10.

Obseg uporabe: odpadki in ostanki iz legiranega jekla, uvrščeni pod naslednje carinske oznake Ukrajine: 7204 21, 7204 29 00 00, 7204 50 00 00.

Leto (STO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF

EIF+1

EIF+2

EIF+3

EIF+4

EIF+5

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Sprožitvena raven (v tonah)

4 000,0

4 200,0

4 400,0

4 600,0

4 800,0

5 000,0

Najvišja dodatna dajatev

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Leto (STO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+6 | EIF+7 | EIF+8 | EIF+9 | EIF+10 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 5 200,0 | 5 400,0 | 5 600,0 | 5 800,0 | 6 000,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Leto (STO)

2022

2023

2024

2025

2026

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF+6

EIF+7

EIF+8

EIF+9

EIF+10

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

5 200,0

5 400,0

5 600,0

5 800,0

6 000,0

Najvišja dodatna dajatev

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Leto (STO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+11 | EIF+12 | EIF+13 | EIF+14 | EIF+15 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Leto (STO)

2027

2028

2029

2030

2031

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF+11

EIF+12

EIF+13

EIF+14

EIF+15

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

Najvišja dodatna dajatev

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Obseg uporabe: nerjavno jeklo v obliki ingotov in drugih primarnih oblikah, uvrščeno pod naslednjo carinsko oznako Ukrajine: 7218 10 00 00.

| Leto (STO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF | EIF+1 | EIF+2 | EIF+3 | EIF+4 | EIF+5 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 2 000,0 | 2 100,0 | 2 200,0 | 2 300,0 | 2 400,0 | 2 500,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Leto (STO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF

EIF+1

EIF+2

EIF+3

EIF+4

EIF+5

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Sprožitvena raven (v tonah)

2 000,0

2 100,0

2 200,0

2 300,0

2 400,0

2 500,0

Najvišja dodatna dajatev

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Leto (STO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+6 | EIF+7 | EIF+8 | EIF+9 | EIF+10 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 2 600,0 | 2 700,0 | 2 800,0 | 2 900,0 | 3 000,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Leto (STO)

2022

2023

2024

2025

2026

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF+6

EIF+7

EIF+8

EIF+9

EIF+10

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

2 600,0

2 700,0

2 800,0

2 900,0

3 000,0

Najvišja dodatna dajatev

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Leto (STO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+11 | EIF+12 | EIF+13 | EIF+14 | EIF+15 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 3 000,0 | 3 000,0 | 3 000,0 | 3 000,0 | 3 000,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Leto (STO)

2027

2028

2029

2030

2031

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF+11

EIF+12

EIF+13

EIF+14

EIF+15

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

3 000,0

3 000,0

3 000,0

3 000,0

3 000,0

Najvišja dodatna dajatev

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Obseg uporabe: baker, uvrščen pod naslednje carinske oznake Ukrajine: 7401 00 00 00, 7402 00 00 00, 7403 12 00 00, 7403 13 00 00, 7403 19 00 00.

| Leto (STO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF | EIF+1 | EIF+2 | EIF+3 | EIF+4 | EIF+5 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 200,0 | 210,0 | 220,0 | 230,0 | 240,0 | 250,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Leto (STO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF

EIF+1

EIF+2

EIF+3

EIF+4

EIF+5

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Sprožitvena raven (v tonah)

200,0

210,0

220,0

230,0

240,0

250,0

Najvišja dodatna dajatev

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Leto (STO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+6 | EIF+7 | EIF+8 | EIF+9 | EIF+10 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 260,0 | 270,0 | 280,0 | 290,0 | 300,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Leto (STO)

2022

2023

2024

2025

2026

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF+6

EIF+7

EIF+8

EIF+9

EIF+10

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

260,0

270,0

280,0

290,0

300,0

Najvišja dodatna dajatev

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Leto (STO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+11 | EIF+12 | EIF+13 | EIF+14 | EIF+15 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Leto (STO)

2027

2028

2029

2030

2031

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF+11

EIF+12

EIF+13

EIF+14

EIF+15

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

Najvišja dodatna dajatev

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Obseg uporabe: baker, uvrščen pod naslednje carinske oznake Ukrajine: 7403 21 00 00, 7403 22 00 00, 7403 29 00 00.

| Leto (STO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Prostotrgovinski sporazum) | EIF | EIF+1 | EIF+2 | EIF+3 | EIF+4 | EIF+5 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 4 000,0 | 4 200,0 | 4 400,0 | 4 600,0 | 4 800,0 | 5 000,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Leto (STO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Prostotrgovinski sporazum)

EIF

EIF+1

EIF+2

EIF+3

EIF+4

EIF+5

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Sprožitvena raven (v tonah)

4 000,0

4 200,0

4 400,0

4 600,0

4 800,0

5 000,0

Najvišja dodatna dajatev

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Leto (STO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+6 | EIF+7 | EIF+8 | EIF+9 | EIF+10 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 5 200,0 | 5 400,0 | 5 600,0 | 5 800,0 | 6 000,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Leto (STO)

2022

2023

2024

2025

2026

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF+6

EIF+7

EIF+8

EIF+9

EIF+10

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

5 200,0

5 400,0

5 600,0

5 800,0

6 000,0

Najvišja dodatna dajatev

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Leto (STO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+11 | EIF+12 | EIF+13 | EIF+14 | EIF+15 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Leto (STO)

2027

2028

2029

2030

2031

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF+11

EIF+12

EIF+13

EIF+14

EIF+15

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

Najvišja dodatna dajatev

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Obseg uporabe: legirane železne odpadne kovine, neželezne odpadne kovine in polizdelki iz njih, uvrščeni pod naslednje carinske oznake Ukrajine: 7404 00, 7405 00 00 00, 7406, 7418 19 90 00, 7419, 7503 00, 7602 00, 7802 00 00 00, 7902 00 00 00, 8108 30 00 00.

| Leto (STO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF | EIF+1 | EIF+2 | EIF+3 | EIF+4 | EIF+5 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 200,0 | 210,0 | 220,0 | 230,0 | 240,0 | 250,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Leto (STO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF

EIF+1

EIF+2

EIF+3

EIF+4

EIF+5

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Sprožitvena raven (v tonah)

200,0

210,0

220,0

230,0

240,0

250,0

Najvišja dodatna dajatev

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Leto (STO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+6 | EIF+7 | EIF+8 | EIF+9 | EIF+10 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 260,0 | 270,0 | 280,0 | 290,0 | 300,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Leto (STO)

2022

2023

2024

2025

2026

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF+6

EIF+7

EIF+8

EIF+9

EIF+10

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

260,0

270,0

280,0

290,0

300,0

Najvišja dodatna dajatev

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Leto (STO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti Ukrajine v okviru STO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Leto (Sporazum) | EIF+11 | EIF+12 | EIF+13 | EIF+14 | EIF+15 |
| Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Sprožitvena raven (v tonah) | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 |
| Najvišja dodatna dajatev | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Leto (STO)

2027

2028

2029

2030

2031

Obveznosti Ukrajine v okviru STO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Leto (Sporazum)

EIF+11

EIF+12

EIF+13

EIF+14

EIF+15

Dajatev Ukrajine pri izvozu v EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Sprožitvena raven (v tonah)

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

Najvišja dodatna dajatev

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

| 11. | Pet let po koncu prehodnega obdobja, tj. med EIF+10 in EIF+15, bo zaščitni mehanizem še vedno na voljo. Najvišja dodatna dajatev se bo linearno znižala z vrednosti iz EIF+10 na vrednost 0 v EIF+15. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  V nadaljevanju je leto 2016 prikazano za informativne namene in zgolj, da se določita začetek veljavnosti Sporazuma in skladnost podatkov v preglednici z dogovorjeno ravnjo izvoznih dajatev.

---

| 1.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/35

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/157

z dne 29. januarja 2018

o imenovanju člana Odbora regij na predlog Italijanske republike

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga italijanske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Pierluigi MARQUIS je 11. julija 2017 s Sklepom Sveta (EU) 2017/1334 (4) kot član zamenjal Augusta ROLLANDINA. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Pierluigi MARQUIS je 11. julija 2017 s Sklepom Sveta (EU) 2017/1334 (4) kot član zamenjal Augusta ROLLANDINA.

| (2) | Zaradi konca mandata Pierluigija MARQUISA se je sprostilo mesto člana Odbora regij. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata Pierluigija MARQUISA se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za člana Odbora regij imenuje:

| — | Laurent VIERIN, Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta. |
| --- | --- |

—

Laurent VIERIN, Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 29. januarja 2018

Za Svet

Predsednik

R. PORODZANOV

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

3

(4)  Sklep Sveta (EU) 2017/1334 z dne 11. julija 2017 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Italijanske republike (UL L 185, 18.7.2017, str. 45).

4

---

| 1.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/36

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/158

z dne 29. januarja 2018

o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Finske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga finske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

| (2) | Zaradi konca mandata Anttija LIIKKANENA se je sprostilo mesto člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata Anttija LIIKKANENA se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za člana Odbora regij imenuje:

| — | Mikkel NÄKKÄLÄJÄRVI, opiskelija, Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen. |
| --- | --- |

—

Mikkel NÄKKÄLÄJÄRVI, opiskelija, Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 29. januarja 2018

Za Svet

Predsednik

R. PORODZANOV

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

3

---

| 1.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/37

---

SKLEP SVETA (EU, Euratom) 2018/159

z dne 29. januarja 2018

o imenovanju dveh članov Računskega sodišča

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 286(2) navedene pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a navedene pogodbe,

ob upoštevanju predlogov Irske in Kraljevine Švedske,

ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mandata Kevina CARDIFFA in Hansa Gustafa WESSBERGA kot članov Računskega sodišča se iztečeta 28. februarja 2018. |
| --- | --- |

(1)

Mandata Kevina CARDIFFA in Hansa Gustafa WESSBERGA kot članov Računskega sodišča se iztečeta 28. februarja 2018.

| (2) | Zato bi bilo treba čim prej imenovati dva nova člana Računskega sodišča – |
| --- | --- |

(2)

Zato bi bilo treba čim prej imenovati dva nova člana Računskega sodišča –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za člana Računskega sodišča se za obdobje od 1. marca 2018 do 29. februarja 2024 imenujeta:

| — | Tony MURPHY in |
| --- | --- |

—

Tony MURPHY in

| — | Eva LINDSTRÖM. |
| --- | --- |

—

Eva LINDSTRÖM.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 29. januarja 2018

Za Svet

Predsednik

R. PORODZANOV

---

(1)  Mnenja z dne 17. januarja 2018 (še niso objavljena v Uradnem listu).

1

---

| 1.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/38

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/160

z dne 30. junija 2017

o državni pomoči SA.44351 (2016/C) (ex 2016/NN), ki jo je Poljska izvedla za davek za maloprodajni sektor

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4449)

(Besedilo v poljskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija se je na podlagi člankov v tisku, objavljenih februarja 2016, seznanila s tem, da Poljska razmišlja o sprejetju zakona, s katerim bi za maloprodajni sektor uvedla prometni davek s progresivnimi davčnimi stopnjami. |
| --- | --- |

(1)

Komisija se je na podlagi člankov v tisku, objavljenih februarja 2016, seznanila s tem, da Poljska razmišlja o sprejetju zakona, s katerim bi za maloprodajni sektor uvedla prometni davek s progresivnimi davčnimi stopnjami.

| (2) | Službe Komisije so 11. februarja in 30. maja 2016 poljskim organom poslale dopisa, s katerima so zahtevale več informacij o načrtovanem zakonu in pozvale Poljsko, naj se pred sprejetjem navedenega zakona posvetuje z njimi. V navedenih dopisih so tudi poudarile podobnosti navedenega zakona z madžarsko pristojbino za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi, v zvezi s katero je Komisija začela formalno preiskavo državne pomoči, in pojasnile, kako je Komisija v svojem sklepu o začetku postopka predhodno ocenila navedeno pristojbino z vidika državne pomoči (2). Nazadnje so Poljsko obvestile, da bi lahko Komisija, če bi se ukrep, ki vključuje državno pomoč, začel izvajati brez predhodne odobritve Komisije, izdala odredbo o začasnem odlogu. |
| --- | --- |

(2)

Službe Komisije so 11. februarja in 30. maja 2016 poljskim organom poslale dopisa, s katerima so zahtevale več informacij o načrtovanem zakonu in pozvale Poljsko, naj se pred sprejetjem navedenega zakona posvetuje z njimi. V navedenih dopisih so tudi poudarile podobnosti navedenega zakona z madžarsko pristojbino za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi, v zvezi s katero je Komisija začela formalno preiskavo državne pomoči, in pojasnile, kako je Komisija v svojem sklepu o začetku postopka predhodno ocenila navedeno pristojbino z vidika državne pomoči (2). Nazadnje so Poljsko obvestile, da bi lahko Komisija, če bi se ukrep, ki vključuje državno pomoč, začel izvajati brez predhodne odobritve Komisije, izdala odredbo o začasnem odlogu.

2

| (3) | Poljski organi so na navedena dopisa odgovorili 2. marca oziroma 27. junija 2016. Z dopisom z dne 2. marca 2016 so se zavezali, da bodo Komisiji poslali osnutek zakona, ko bo dokončno pripravljen. Z dopisom z dne 27. junija 2016 so Komisijo obvestili, da je bil osnutek zakona že predložen poljskemu parlamentu in da bo zakon kmalu sprejet. Službam Komisije so tudi predložili besedilo osnutka zakona. |
| --- | --- |

(3)

Poljski organi so na navedena dopisa odgovorili 2. marca oziroma 27. junija 2016. Z dopisom z dne 2. marca 2016 so se zavezali, da bodo Komisiji poslali osnutek zakona, ko bo dokončno pripravljen. Z dopisom z dne 27. junija 2016 so Komisijo obvestili, da je bil osnutek zakona že predložen poljskemu parlamentu in da bo zakon kmalu sprejet. Službam Komisije so tudi predložili besedilo osnutka zakona.

| (4) | Poljski parlament je 6. julija 2016 sprejel zakon o davku na maloprodajo (USTAWA z dnia 6 lipca 2016 r. o podatku od sprzedaży detalicznej (3), v nadaljnjem besedilu: zakon). Veljati je začel 1. septembra 2016. |
| --- | --- |

(4)

Poljski parlament je 6. julija 2016 sprejel zakon o davku na maloprodajo (USTAWA z dnia 6 lipca 2016 r. o podatku od sprzedaży detalicznej (3), v nadaljnjem besedilu: zakon). Veljati je začel 1. septembra 2016.

3

| (5) | Komisija je z dopisom z dne 8. julija 2016 Poljsko obvestila o svojem predhodnem stališču, da maloprodajni davek na podlagi zakona (v nadaljnjem besedilu: maloprodajni davek) pomeni državno pomoč, in poljske organe pozvala, naj izrazijo svoje stališče glede možnosti, da Komisija izda odredbo o začasnem odlogu. Odgovor je prejela 22. julija 2016. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je z dopisom z dne 8. julija 2016 Poljsko obvestila o svojem predhodnem stališču, da maloprodajni davek na podlagi zakona (v nadaljnjem besedilu: maloprodajni davek) pomeni državno pomoč, in poljske organe pozvala, naj izrazijo svoje stališče glede možnosti, da Komisija izda odredbo o začasnem odlogu. Odgovor je prejela 22. julija 2016.

| (6) | Komisija je 4. avgusta 2016 prejela pritožbo v zvezi z državno pomočjo zoper isti ukrep. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 4. avgusta 2016 prejela pritožbo v zvezi z državno pomočjo zoper isti ukrep.

| (7) | Komisija je z dopisom z dne 19. septembra 2016 Poljsko obvestila o svoji odločitvi, da v zvezi z ukrepom pomoči začne postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). V skladu s členom 13(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (4) je zahtevala tudi takojšen začasni odlog izvajanja ukrepa. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je z dopisom z dne 19. septembra 2016 Poljsko obvestila o svoji odločitvi, da v zvezi z ukrepom pomoči začne postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). V skladu s členom 13(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (4) je zahtevala tudi takojšen začasni odlog izvajanja ukrepa.

4

| (8) | Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (5). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi z ukrepom pomoči. |
| --- | --- |

(8)

Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (5). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi z ukrepom pomoči.

Uradnem listu Evropske unije

5

| (9) | Poljska je z dopisom z dne 7. novembra 2016 predložila svoje pripombe k sklepu o začetku postopka. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(9)

Poljska je z dopisom z dne 7. novembra 2016 predložila svoje pripombe k sklepu o začetku postopka. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strani.

| (10) | Poljski minister za razvoj in finance je z uredbo, ki je začela veljati 19. oktobra 2016, začasno odložil pobiranje maloprodajnega davka od prometa, ustvarjenega od 1. septembra 2016 do 31. decembra 2016 (6). Poljski parlament je 15. novembra 2016 sprejel zakon, ki je začel veljati 22. decembra 2016 (7) in s katerim je uporaba davka na maloprodajo odložena do 1. januarja 2018. |
| --- | --- |

(10)

Poljski minister za razvoj in finance je z uredbo, ki je začela veljati 19. oktobra 2016, začasno odložil pobiranje maloprodajnega davka od prometa, ustvarjenega od 1. septembra 2016 do 31. decembra 2016 (6). Poljski parlament je 15. novembra 2016 sprejel zakon, ki je začel veljati 22. decembra 2016 (7) in s katerim je uporaba davka na maloprodajo odložena do 1. januarja 2018.

6

7

| (11) | Komisija je z dopisom z dne 11. januarja 2017 Poljsko obvestila, da ni prejela pripomb zainteresiranih strani, ter poljske organe pozvala, naj se s službami Komisije posvetujejo glede svojih pripomb in morebitnih predvidenih sprememb zakona. Videokonferenčni sestanek je potekal 14. marca 2017. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je z dopisom z dne 11. januarja 2017 Poljsko obvestila, da ni prejela pripomb zainteresiranih strani, ter poljske organe pozvala, naj se s službami Komisije posvetujejo glede svojih pripomb in morebitnih predvidenih sprememb zakona. Videokonferenčni sestanek je potekal 14. marca 2017.

2.   PODROBEN OPIS UKREPA POMOČI

PODROBEN OPIS UKREPA POMOČI

| (12) | Zakon določa davek za maloprodajni sektor na Poljskem. |
| --- | --- |

(12)

Zakon določa davek za maloprodajni sektor na Poljskem.

| (13) | Na podlagi člena 5 zakona se davek plača od prometa, ustvarjenega s prodajo blaga fizičnim osebam, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti (potrošniki). V skladu s členom 4 zakona je davčni zavezanec trgovec na drobno, ki je fizična oseba, civilnopravna družba (spółka cywilna), organizacijska enota brez pravne osebnosti in pravna oseba, kot so osebne družbe (spółki osobowe) in druge družbe, urejene z zakonom o gospodarskih družbah (kodeks spółek handlowych) (družbe z omejeno odgovornostjo (d. o. o.) in delniške družbe (d. d.) (8). |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi člena 5 zakona se davek plača od prometa, ustvarjenega s prodajo blaga fizičnim osebam, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti (potrošniki). V skladu s členom 4 zakona je davčni zavezanec trgovec na drobno, ki je fizična oseba, civilnopravna družba (spółka cywilna), organizacijska enota brez pravne osebnosti in pravna oseba, kot so osebne družbe (spółki osobowe) in druge družbe, urejene z zakonom o gospodarskih družbah (kodeks spółek handlowych) (družbe z omejeno odgovornostjo (d. o. o.) in delniške družbe (d. d.) (8).

spółka cywilna

(spółki osobowe

kodeks spółek handlowych

8

| (14) | V skladu s členom 8 zakona obveznost plačila prometnega davka nastane, ko davčni zavezanec ustvari mesečni promet, večji od 17 milijonov PLN. V skladu s členom 6(1) zakona je davčna osnova znesek prometa, ustvarjenega z maloprodajo v enem mesecu, ki presega 17 milijonov PLN. Maloprodajni davek se plačuje mesečno do 25. dneva v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem je bil ustvarjen obdavčljivi prihodek. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 8 zakona obveznost plačila prometnega davka nastane, ko davčni zavezanec ustvari mesečni promet, večji od 17 milijonov PLN. V skladu s členom 6(1) zakona je davčna osnova znesek prometa, ustvarjenega z maloprodajo v enem mesecu, ki presega 17 milijonov PLN. Maloprodajni davek se plačuje mesečno do 25. dneva v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem je bil ustvarjen obdavčljivi prihodek.

| (15) | V členu 9 zakona sta določeni dve davčni stopnji:






  — | davek se obračuna po 0,8-odstotni stopnji za del mesečnega prometa podjetja od maloprodaje, ki presega 17 milijonov PLN (≈ 4 milijone EUR (9)), vendar ne presega 170 milijonov EUR (≈ 40 milijonov EUR), in |
| --- | --- | --- |

(15)

V členu 9 zakona sta določeni dve davčni stopnji:

—

davek se obračuna po 0,8-odstotni stopnji za del mesečnega prometa podjetja od maloprodaje, ki presega 17 milijonov PLN (≈ 4 milijone EUR (9)), vendar ne presega 170 milijonov EUR (≈ 40 milijonov EUR), in

9

| — | davek se obračuna po 1,4-odstotni stopnji za del mesečnega prometa podjetja od maloprodaje, ki presega 170 milijonov PLN. |
| --- | --- |

—

davek se obračuna po 1,4-odstotni stopnji za del mesečnega prometa podjetja od maloprodaje, ki presega 170 milijonov PLN.

| (16) | Glede na člen 6(1) in člen 8 zakona, s katerima je izključen del mesečnega prometa podjetja od maloprodaje, ki ne presega 17 milijonov PLN, je torej za shemo maloprodajnega davka mogoče reči, da temelji na strukturi progresivnih stopenj, ki vključuje tri različne razrede mesečnega prometa, za katere veljajo tri različne davčne stopnje: 0-odstotna davčna stopnja za znesek mesečnega prometa od maloprodaje, ki ne presega 17 milijonov PLN, 0,8-odstotna davčna stopnja za znesek mesečnega prometa, ki presega 17 milijonov PLN, vendar ne presega 170 milijonov PLN, in 1,4-odstotna davčna stopnja za znesek mesečnega prometa od maloprodaje, ki presega 170 milijonov PLN. |
| --- | --- |

(16)

Glede na člen 6(1) in člen 8 zakona, s katerima je izključen del mesečnega prometa podjetja od maloprodaje, ki ne presega 17 milijonov PLN, je torej za shemo maloprodajnega davka mogoče reči, da temelji na strukturi progresivnih stopenj, ki vključuje tri različne razrede mesečnega prometa, za katere veljajo tri različne davčne stopnje: 0-odstotna davčna stopnja za znesek mesečnega prometa od maloprodaje, ki ne presega 17 milijonov PLN, 0,8-odstotna davčna stopnja za znesek mesečnega prometa, ki presega 17 milijonov PLN, vendar ne presega 170 milijonov PLN, in 1,4-odstotna davčna stopnja za znesek mesečnega prometa od maloprodaje, ki presega 170 milijonov PLN.

3.   FORMALNI POSTOPEK PREISKAVE

FORMALNI POSTOPEK PREISKAVE

3.1   Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

| (17) | Komisija je začela formalni postopek preiskave, ker je na takratni stopnji menila, da struktura progresivnih stopenj poljskega davka za maloprodajni sektor pomeni nezakonito in nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je začela formalni postopek preiskave, ker je na takratni stopnji menila, da struktura progresivnih stopenj poljskega davka za maloprodajni sektor pomeni nezakonito in nezdružljivo državno pomoč.

| (18) | Zlasti je menila, da zakon razlikuje med podjetji, ki se ukvarjajo s trgovino na drobno, glede na njihov promet in s tem glede na njihovo velikost ter daje selektivno prednost podjetjem z majhnim prometom in s tem manjšim podjetjem. Poljska ni predložila preprečljivega pojasnila, zakaj so pri obračunavanju davka na maloprodajo večji in manjši trgovci na drobno v različnem dejanskem in pravnem položaju. Poljska torej ni dokazala, da je ukrep utemeljen z naravo ali splošno shemo davčnega sistema. Zato je Komisija začasno menila, da je zakon privedel do državne pomoči, ker so bili vsi drugi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe očitno izpolnjeni. |
| --- | --- |

(18)

Zlasti je menila, da zakon razlikuje med podjetji, ki se ukvarjajo s trgovino na drobno, glede na njihov promet in s tem glede na njihovo velikost ter daje selektivno prednost podjetjem z majhnim prometom in s tem manjšim podjetjem. Poljska ni predložila preprečljivega pojasnila, zakaj so pri obračunavanju davka na maloprodajo večji in manjši trgovci na drobno v različnem dejanskem in pravnem položaju. Poljska torej ni dokazala, da je ukrep utemeljen z naravo ali splošno shemo davčnega sistema. Zato je Komisija začasno menila, da je zakon privedel do državne pomoči, ker so bili vsi drugi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe očitno izpolnjeni.

| (19) | Nazadnje je Komisija izrazila pomisleke glede združljivosti zakona z notranjim trgom. Navedla je, da se ne zdi, da bi se uporabljala katera od izjem iz člena 107(2) ali (3) Pogodbe, prav tako ni Poljska predložila nobenega argumenta, zakaj bi bil maloprodajni davek združljiv z notranjim trgom. Nadalje je opozorila, da ukrepa državne pomoči, ki vključuje neločljivo povezano kršitev drugih pravil prava Unije, kot so temeljne svoboščine, določene s Pogodbo, ali določbe uredb in direktiv Unije, ne more razglasiti za združljivega. Komisija na takratni stopnji ni mogla izključiti, da je bil ukrep namenjen predvsem podjetjem v tuji lasti, kar bi lahko pomenilo kršitev člena 49 Pogodbe, ki določa temeljno pravico do ustanavljanja. |
| --- | --- |

(19)

Nazadnje je Komisija izrazila pomisleke glede združljivosti zakona z notranjim trgom. Navedla je, da se ne zdi, da bi se uporabljala katera od izjem iz člena 107(2) ali (3) Pogodbe, prav tako ni Poljska predložila nobenega argumenta, zakaj bi bil maloprodajni davek združljiv z notranjim trgom. Nadalje je opozorila, da ukrepa državne pomoči, ki vključuje neločljivo povezano kršitev drugih pravil prava Unije, kot so temeljne svoboščine, določene s Pogodbo, ali določbe uredb in direktiv Unije, ne more razglasiti za združljivega. Komisija na takratni stopnji ni mogla izključiti, da je bil ukrep namenjen predvsem podjetjem v tuji lasti, kar bi lahko pomenilo kršitev člena 49 Pogodbe, ki določa temeljno pravico do ustanavljanja.

3.2   Pripombe Poljske

Pripombe Poljske

| (20) | Poljski organi menijo, da opis maloprodajnega davka v sklepu o začetku postopka, v skladu s katerim naj bi vključeval tri različne razrede in stopnje, ni pravilen. Po njihovem mnenju ima maloprodajni davek samo dve stopnji, saj prihodki, ki ne presegajo 17 milijonov PLN, sploh niso predmet davka, ne glede na vrsto podjetja, ki ustvarja prihodke, in skupni znesek prihodkov, ustvarjenih v zadevnem mesecu. Poleg tega se po njihovem mnenju oprostitev davka razlikuje od ničelne davčne stopnje, pragovi pa se uporabljajo za vse davčne zavezance „enako in objektivno“. |
| --- | --- |

(20)

Poljski organi menijo, da opis maloprodajnega davka v sklepu o začetku postopka, v skladu s katerim naj bi vključeval tri različne razrede in stopnje, ni pravilen. Po njihovem mnenju ima maloprodajni davek samo dve stopnji, saj prihodki, ki ne presegajo 17 milijonov PLN, sploh niso predmet davka, ne glede na vrsto podjetja, ki ustvarja prihodke, in skupni znesek prihodkov, ustvarjenih v zadevnem mesecu. Poleg tega se po njihovem mnenju oprostitev davka razlikuje od ničelne davčne stopnje, pragovi pa se uporabljajo za vse davčne zavezance „enako in objektivno“.

| (21) | Kar zadeva namen davka, poljski organi poudarjajo, da bi bili prihodki, ustvarjeni z maloprodajnim davkom, namenjeni financiranju programa otroških dodatkov Družina 500+. Vendar bi glede na ocenjeni proračun tega programa (tj. približno 16 milijard PLN leta 2016 in približno 22 milijard PLN v naslednjih letih) maloprodajni davek le delno prispeval k njegovemu financiranju (tj. pričakovani prihodki za polno leto naj bi leta 2017 znašali približno 1,6 milijarde PLN). Poljska tudi trdi, da bi imel program otroških dodatkov Družina 500+ poleg tega, da pomeni odhodke, tudi pozitiven učinek na gospodarstvo, saj bi povečal potrošnjo in s tem neposredno vplival na prihodke trgovcev na drobno. |
| --- | --- |

(21)

Kar zadeva namen davka, poljski organi poudarjajo, da bi bili prihodki, ustvarjeni z maloprodajnim davkom, namenjeni financiranju programa otroških dodatkov Družina 500+. Vendar bi glede na ocenjeni proračun tega programa (tj. približno 16 milijard PLN leta 2016 in približno 22 milijard PLN v naslednjih letih) maloprodajni davek le delno prispeval k njegovemu financiranju (tj. pričakovani prihodki za polno leto naj bi leta 2017 znašali približno 1,6 milijarde PLN). Poljska tudi trdi, da bi imel program otroških dodatkov Družina 500+ poleg tega, da pomeni odhodke, tudi pozitiven učinek na gospodarstvo, saj bi povečal potrošnjo in s tem neposredno vplival na prihodke trgovcev na drobno.

| (22) | Kar zadeva financiranje ukrepa z državnimi sredstvi, Poljska trdi, da zasnova davka ne pomeni odpovedi prihodkom, ki bi se v običajnih okoliščinah pobrali od trgovcev na drobno. Poljski organi zlasti trdijo, da davka oproščeni znesek in znižana 0,8-odstotna davčna stopnja veljata za vsa podjetja ter da se poljska država odpoveduje sredstvom, ki bi jih sicer pridobila od vseh podjetij in ne samo manjših. |
| --- | --- |

(22)

Kar zadeva financiranje ukrepa z državnimi sredstvi, Poljska trdi, da zasnova davka ne pomeni odpovedi prihodkom, ki bi se v običajnih okoliščinah pobrali od trgovcev na drobno. Poljski organi zlasti trdijo, da davka oproščeni znesek in znižana 0,8-odstotna davčna stopnja veljata za vsa podjetja ter da se poljska država odpoveduje sredstvom, ki bi jih sicer pridobila od vseh podjetij in ne samo manjših.

| (23) | Poljska tudi meni, da je treba razlikovati med „splošno progresivnostjo“, pri kateri se različne stopnje uporabljajo za celotni promet podjetij glede na višino takega prometa, in „progresivnostjo po razredih“, pri kateri se različne stopnje uporabljajo za različne dele (razrede) prometa vseh podjetij. Po njenem mnenju progresivnost po razredih ne pomeni selektivne prednosti, ker se za vsa maloprodajna podjetja uporablja isti sistem stopenj. Poljska zlasti trdi, da progresivna narava davka ne pomeni prednosti za manjša podjetja, saj se z davka oproščenim zneskom in znižano 0,8-odstotno davčno stopnjo znižujejo operativni stroški za podjetja z večjimi in manjšimi prihodki. Poljska namreč meni, da večji prihodki podjetja pomenijo tudi več pomoči zanj. |
| --- | --- |

(23)

Poljska tudi meni, da je treba razlikovati med „splošno progresivnostjo“, pri kateri se različne stopnje uporabljajo za celotni promet podjetij glede na višino takega prometa, in „progresivnostjo po razredih“, pri kateri se različne stopnje uporabljajo za različne dele (razrede) prometa vseh podjetij. Po njenem mnenju progresivnost po razredih ne pomeni selektivne prednosti, ker se za vsa maloprodajna podjetja uporablja isti sistem stopenj. Poljska zlasti trdi, da progresivna narava davka ne pomeni prednosti za manjša podjetja, saj se z davka oproščenim zneskom in znižano 0,8-odstotno davčno stopnjo znižujejo operativni stroški za podjetja z večjimi in manjšimi prihodki. Poljska namreč meni, da večji prihodki podjetja pomenijo tudi več pomoči zanj.

| (24) | Poljska poleg tega trdi, da Komisija ni pravilno opredelila upravičencev do prednosti, saj ne drži vedno, da so podjetja z manjšimi prihodki manjša podjetja, podjetja, ki ustvarjajo večje prihodke, pa večja. Po njenem mnenju namreč prihodki podjetij niso neposredno ali vsaj niso izključno povezani z njihovo velikostjo. |
| --- | --- |

(24)

Poljska poleg tega trdi, da Komisija ni pravilno opredelila upravičencev do prednosti, saj ne drži vedno, da so podjetja z manjšimi prihodki manjša podjetja, podjetja, ki ustvarjajo večje prihodke, pa večja. Po njenem mnenju namreč prihodki podjetij niso neposredno ali vsaj niso izključno povezani z njihovo velikostjo.

| (25) | Kar zadeva selektivnost ukrepa, Poljska izpodbija referenčni sistem, ki ga je opredelila Komisija, in trdi, da bi bilo treba za referenčni sistem šteti samo obdavčitev prihodkov v maloprodajnem sektorju, ki presegajo 17 milijonov PLN na mesec. Nato trdi, da je razlog za to dejstvo, da prihodki, ki ne presegajo 17 milijonov PLN, niso obdavčeni z maloprodajnim davkom. Nadalje trdi, da zasnova sistema ni niti samovoljna niti pristranska ter da oprostitev davka velja za vse davčne zavezance. V zvezi z uvodno izjavo 26 sklepa o začetku postopka zatrjuje tudi, da ni bilo mogoče ugotoviti, da ukrep pomeni državno pomoč, ne da bi se določila enotna referenčna stopnja, ki se uporablja kot referenčna točka. |
| --- | --- |

(25)

Kar zadeva selektivnost ukrepa, Poljska izpodbija referenčni sistem, ki ga je opredelila Komisija, in trdi, da bi bilo treba za referenčni sistem šteti samo obdavčitev prihodkov v maloprodajnem sektorju, ki presegajo 17 milijonov PLN na mesec. Nato trdi, da je razlog za to dejstvo, da prihodki, ki ne presegajo 17 milijonov PLN, niso obdavčeni z maloprodajnim davkom. Nadalje trdi, da zasnova sistema ni niti samovoljna niti pristranska ter da oprostitev davka velja za vse davčne zavezance. V zvezi z uvodno izjavo 26 sklepa o začetku postopka zatrjuje tudi, da ni bilo mogoče ugotoviti, da ukrep pomeni državno pomoč, ne da bi se določila enotna referenčna stopnja, ki se uporablja kot referenčna točka.

| (26) | Drugič, Poljska v odgovor na uvodno izjavo 32 sklepa o začetku postopka trdi, da je povprečna stopnja maloprodajnega davka, kot jo je določila Komisija, umetno konstruirana. Zatrjuje, da struktura maloprodajnega davka temelji na posebnih stopnjah, ki sta predhodno dodeljeni dvema določenima razredoma in se enako uporabljata za vse davčne zavezance. Poleg tega „progresivnost po razredih“ ni selektivna, ker se znižane stopnje uporabljajo po enakih pogojih za vsa podjetja, ne glede na njihovo velikost. Zato se po mnenju Poljske podjetja ne obravnavajo različno, ampak so v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. |
| --- | --- |

(26)

Drugič, Poljska v odgovor na uvodno izjavo 32 sklepa o začetku postopka trdi, da je povprečna stopnja maloprodajnega davka, kot jo je določila Komisija, umetno konstruirana. Zatrjuje, da struktura maloprodajnega davka temelji na posebnih stopnjah, ki sta predhodno dodeljeni dvema določenima razredoma in se enako uporabljata za vse davčne zavezance. Poleg tega „progresivnost po razredih“ ni selektivna, ker se znižane stopnje uporabljajo po enakih pogojih za vsa podjetja, ne glede na njihovo velikost. Zato se po mnenju Poljske podjetja ne obravnavajo različno, ampak so v primerljivem dejanskem in pravnem položaju.

| (27) | Poljska glede na navedeno trdi, da ni treba zagotoviti utemeljitve z naravo ali splošno strukturo sistema. Poljski organi vseeno trdijo, da bi bilo treba progresivno strukturo maloprodajnega davka in progresivno strukturo dohodnine obravnavati enako ter ju šteti kot upravičeni za prerazdelitvene namene. Vendar Poljska ne navaja dodatnih argumentov v podporo tej domnevni utemeljitvi. |
| --- | --- |

(27)

Poljska glede na navedeno trdi, da ni treba zagotoviti utemeljitve z naravo ali splošno strukturo sistema. Poljski organi vseeno trdijo, da bi bilo treba progresivno strukturo maloprodajnega davka in progresivno strukturo dohodnine obravnavati enako ter ju šteti kot upravičeni za prerazdelitvene namene. Vendar Poljska ne navaja dodatnih argumentov v podporo tej domnevni utemeljitvi.

| (28) | Glede vpliva na trgovino in izkrivljanje konkurence je Poljska predstavila strukturo svojega maloprodajnega sektorja in navedla, da so trgovine, ki ustvarjajo največje prihodke (v nakupovalnih središčih), običajno v mestih, kar zagotavlja večji obisk strank, kot ga imajo trgovine zunaj mest, v katerih imajo stranke pri obisku še potne stroške. Majhne trgovine so predvsem v majhnih mestih in na podeželju, kjer velja ravno nasprotno (trgovine so slabše dostopne, obisk in promet pa manjša). Nadalje je navedla, da se v skupini prodajalcev z največjimi prihodki pogosto uporabljajo prakse davčne optimizacije, kar vodi do tega, da ne plačujejo davka od dohodkov pravnih oseb, ter da imajo prodajalci z velikim prometom koristi od ekonomije obsega (več kot prodajo, nižji so stroški na enoto) in običajno pritiskajo na proizvajalce in dobavitelje, da bi znižali svoje marže v njihovo korist. Nazadnje je navedla, da se je z razvojem sodobne trgovine bistveno oslabil segment neodvisnih trgovcev na drobno (51 % trga leta 2008 in 37 % leta 2015). |
| --- | --- |

(28)

Glede vpliva na trgovino in izkrivljanje konkurence je Poljska predstavila strukturo svojega maloprodajnega sektorja in navedla, da so trgovine, ki ustvarjajo največje prihodke (v nakupovalnih središčih), običajno v mestih, kar zagotavlja večji obisk strank, kot ga imajo trgovine zunaj mest, v katerih imajo stranke pri obisku še potne stroške. Majhne trgovine so predvsem v majhnih mestih in na podeželju, kjer velja ravno nasprotno (trgovine so slabše dostopne, obisk in promet pa manjša). Nadalje je navedla, da se v skupini prodajalcev z največjimi prihodki pogosto uporabljajo prakse davčne optimizacije, kar vodi do tega, da ne plačujejo davka od dohodkov pravnih oseb, ter da imajo prodajalci z velikim prometom koristi od ekonomije obsega (več kot prodajo, nižji so stroški na enoto) in običajno pritiskajo na proizvajalce in dobavitelje, da bi znižali svoje marže v njihovo korist. Nazadnje je navedla, da se je z razvojem sodobne trgovine bistveno oslabil segment neodvisnih trgovcev na drobno (51 % trga leta 2008 in 37 % leta 2015).

| (29) | Poljska ugotavlja, da: (i) tudi če bi se maloprodajni davek štel za selektivnega, konkurenca ne bi bila izkrivljena, ker imajo veliki prodajalci že pomembno konkurenčno prednost pred malimi trgovci na drobno, in (ii) progresivne davčne stopnje maloprodajnega davka omejujejo negativne spremembe v vzorcu trgovanja (izginjanje malih podjetij, povezano s povečevanjem števila podjetij velikega obsega), ki trenutno izkrivljajo konkurenco. |
| --- | --- |

(29)

Poljska ugotavlja, da: (i) tudi če bi se maloprodajni davek štel za selektivnega, konkurenca ne bi bila izkrivljena, ker imajo veliki prodajalci že pomembno konkurenčno prednost pred malimi trgovci na drobno, in (ii) progresivne davčne stopnje maloprodajnega davka omejujejo negativne spremembe v vzorcu trgovanja (izginjanje malih podjetij, povezano s povečevanjem števila podjetij velikega obsega), ki trenutno izkrivljajo konkurenco.

| (30) | Nazadnje Poljska trdi, da sklep o začetku postopka neupravičeno omejuje avtonomijo držav članic pri oblikovanju svoje davčne politike. Po njenem mnenju mora država strukturo davka, ki se uvaja, tj. predmet, davčno osnovo in stopnje, oblikovati tako, da je optimalna z vidika zastavljene davčne politike. |
| --- | --- |

(30)

Nazadnje Poljska trdi, da sklep o začetku postopka neupravičeno omejuje avtonomijo držav članic pri oblikovanju svoje davčne politike. Po njenem mnenju mora država strukturo davka, ki se uvaja, tj. predmet, davčno osnovo in stopnje, oblikovati tako, da je optimalna z vidika zastavljene davčne politike.

3.3   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (31) | Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(31)

Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strani.

4.   OCENA POMOČI

OCENA POMOČI

| (32) | Predhodno in v odgovor na trditev Poljske v odziv na sklep o začetku postopka, da je maloprodajni davek ukrep neposredne obdavčitve in da zato Komisija z izvajanjem svojih pristojnosti na področju državne pomoči neupravičeno omejuje njeno avtonomijo pri oblikovanju davčne politike, Komisija opozarja, da se sicer šteje, da države članice na področju neposredne obdavčitve uživajo davčno avtonomijo, vendar pa mora biti vsak davčni ukrep, ki ga država članica sprejme, v skladu s členom 107 Pogodbe (10). |
| --- | --- |

(32)

Predhodno in v odgovor na trditev Poljske v odziv na sklep o začetku postopka, da je maloprodajni davek ukrep neposredne obdavčitve in da zato Komisija z izvajanjem svojih pristojnosti na področju državne pomoči neupravičeno omejuje njeno avtonomijo pri oblikovanju davčne politike, Komisija opozarja, da se sicer šteje, da države članice na področju neposredne obdavčitve uživajo davčno avtonomijo, vendar pa mora biti vsak davčni ukrep, ki ga država članica sprejme, v skladu s členom 107 Pogodbe (10).

10

4.1   Obstoj pomoči

Obstoj pomoči

| (33) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Da bi bil ukrep opredeljen kot pomoč v smislu člena 107(1), morajo biti izpolnjeni vsi pogoji iz te določbe (11). Splošno sprejeto je torej, da mora za to, da bi bil ukrep opredeljen kot državna pomoč, prvič, obstajati državna intervencija ali intervencija iz državnih sredstev; drugič, intervencija mora biti taka, da lahko prizadene trgovino med državami članicami; tretjič, podjetju mora dajati selektivno prednost in, četrtič, izkrivljati mora konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljala (12). |
| --- | --- |

(33)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Da bi bil ukrep opredeljen kot pomoč v smislu člena 107(1), morajo biti izpolnjeni vsi pogoji iz te določbe (11). Splošno sprejeto je torej, da mora za to, da bi bil ukrep opredeljen kot državna pomoč, prvič, obstajati državna intervencija ali intervencija iz državnih sredstev; drugič, intervencija mora biti taka, da lahko prizadene trgovino med državami članicami; tretjič, podjetju mora dajati selektivno prednost in, četrtič, izkrivljati mora konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljala (12).

11

12

4.1.1   Državna sredstva in pripisljivost državi

Državna sredstva in pripisljivost državi

| (34) | Da bi ukrep pomenil državno pomoč, ga mora biti mogoče pripisati državi in se mora financirati iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(34)

Da bi ukrep pomenil državno pomoč, ga mora biti mogoče pripisati državi in se mora financirati iz državnih sredstev.

| (35) | Ker maloprodajni davek izhaja iz zakona poljskega parlamenta, je jasno, da ga je mogoče pripisati poljski državi. |
| --- | --- |

(35)

Ker maloprodajni davek izhaja iz zakona poljskega parlamenta, je jasno, da ga je mogoče pripisati poljski državi.

| (36) | Sodišče je glede financiranja ukrepa iz državnih sredstev doslej dosledno odločalo, da ukrep, s katerim javni organi priznajo nekaterim podjetjem davčno oprostitev, ki, čeprav ne vključuje pozitivnega prenosa državnih sredstev, upravičence postavlja v ugodnejši finančni položaj kot druge davčne zavezance, pomeni državno pomoč (13). Komisija bo v uvodnih izjavah od 37 do 60 dokazala, da struktura progresivnih stopenj maloprodajnega davka, opisana v uvodnih izjavah 15 in 16, vodi do tega, da se Poljska odpove davčnim prihodkom, ki bi jih sicer imela pravico pobrati od trgovcev na drobno z manjšim prometom (in torej manjših trgovcev na drobno), če bi zanje veljala ista povprečna efektivna stopnja maloprodajnega davka kot za trgovce na drobno z večjim prometom (in torej večje trgovce na drobno). Diskriminacija zaradi strukture progresivnih stopenj med trgovci na drobno na podlagi njihove velikosti vodi zlasti do tega, da se Poljska odpove davčnim prihodkom, ki bi jih sicer imela pravico pobrati od maloprodajnih podjetij, ki poslujejo po franšiznem modelu, v primerjavi z maloprodajnimi podjetji, ki poslujejo po poslovnem modelu holdinške družbe (14). Zaradi odpovedi navedenim prihodkom maloprodajni davek povzroči izgubo državnih sredstev v smislu člena 107(1) Pogodbe (15). |
| --- | --- |

(36)

Sodišče je glede financiranja ukrepa iz državnih sredstev doslej dosledno odločalo, da ukrep, s katerim javni organi priznajo nekaterim podjetjem davčno oprostitev, ki, čeprav ne vključuje pozitivnega prenosa državnih sredstev, upravičence postavlja v ugodnejši finančni položaj kot druge davčne zavezance, pomeni državno pomoč (13). Komisija bo v uvodnih izjavah od 37 do 60 dokazala, da struktura progresivnih stopenj maloprodajnega davka, opisana v uvodnih izjavah 15 in 16, vodi do tega, da se Poljska odpove davčnim prihodkom, ki bi jih sicer imela pravico pobrati od trgovcev na drobno z manjšim prometom (in torej manjših trgovcev na drobno), če bi zanje veljala ista povprečna efektivna stopnja maloprodajnega davka kot za trgovce na drobno z večjim prometom (in torej večje trgovce na drobno). Diskriminacija zaradi strukture progresivnih stopenj med trgovci na drobno na podlagi njihove velikosti vodi zlasti do tega, da se Poljska odpove davčnim prihodkom, ki bi jih sicer imela pravico pobrati od maloprodajnih podjetij, ki poslujejo po franšiznem modelu, v primerjavi z maloprodajnimi podjetji, ki poslujejo po poslovnem modelu holdinške družbe (14). Zaradi odpovedi navedenim prihodkom maloprodajni davek povzroči izgubo državnih sredstev v smislu člena 107(1) Pogodbe (15).

13

14

15

4.1.2   Prednost

Prednost

| (37) | V skladu s sodno prakso sodišč Unije v pojem pomoči niso zajete le pozitivne dajatve, ampak tudi ukrepi, s katerimi se v različnih oblikah znižujejo stroški, ki običajno bremenijo proračun podjetja (16). Prednost se lahko dodeli z različnimi vrstami zmanjšanja davčnega bremena podjetja in še zlasti z znižanjem davčne stopnje, davčne osnove ali zneska dolgovanega davka (17). Ukrep, ki vključuje znižanje davka ali dajatve, upravičencu prinese prednost, saj podjetja, za katera velja, postavlja v ugodnejši finančni položaj kot druge davčne zavezance, posledica pa je izguba prihodka za državo (18). |
| --- | --- |

(37)

V skladu s sodno prakso sodišč Unije v pojem pomoči niso zajete le pozitivne dajatve, ampak tudi ukrepi, s katerimi se v različnih oblikah znižujejo stroški, ki običajno bremenijo proračun podjetja (16). Prednost se lahko dodeli z različnimi vrstami zmanjšanja davčnega bremena podjetja in še zlasti z znižanjem davčne stopnje, davčne osnove ali zneska dolgovanega davka (17). Ukrep, ki vključuje znižanje davka ali dajatve, upravičencu prinese prednost, saj podjetja, za katera velja, postavlja v ugodnejši finančni položaj kot druge davčne zavezance, posledica pa je izguba prihodka za državo (18).

16

17

18

| (38) | Zakon določa strukturo progresivnih stopenj, ki se uporablja za vsa podjetja, ki morajo plačevati maloprodajni davek, davčno breme, ki ga nosi posamezni trgovec na drobno, pa je odvisno od razreda, v katerega pade njegov promet. |
| --- | --- |

(38)

Zakon določa strukturo progresivnih stopenj, ki se uporablja za vsa podjetja, ki morajo plačevati maloprodajni davek, davčno breme, ki ga nosi posamezni trgovec na drobno, pa je odvisno od razreda, v katerega pade njegov promet.

| (39) | Progresivna narava davka učinkuje tako, da se ob povečanju prometa trgovca na drobno, ustvarjenega z maloprodajo, in uvrstitvi v naslednji višji razred, ne zviša le znesek davka, ampak se poveča tudi povprečni delež davka, obračunanega od prometa trgovca na drobno, ustvarjenega z maloprodajo (19). Zato trgovcem na drobno z majhnim prometom bodisi ni treba plačevati maloprodajnega davka bodisi plačujejo davek po bistveno nižjih povprečnih efektivnih stopnjah kot trgovci na drobno z velikem prometom, s čimer se zmanjšajo bremena, ki jih morajo nositi podjetja z majhnim prometom v primerjavi s podjetji z velikim prometom. Ker je višina prometa, ki ga ustvari podjetje, v določenem obsegu v soodvisnosti z velikostjo navedenega podjetja, je mogoče za strukturo progresivnih stopenj iz zakona reči, da je z njo manjšim trgovcem na drobno podeljena gospodarska prednost v škodo večjih trgovcev na drobno, in sicer v obliki zmanjšanja njihovega davčnega bremena in znižanja povprečne efektivne davčne stopnje, ki velja za navedena podjetja. Stroški, ki jih pomeni davek ob koncu meseca za vsakih 100 PLN prometa, bodo namreč nič za podjetja s skupnim prometom, ki ne presega 17 milijonov PLN; bodo progresivno naraščali proti 0,8 % za trgovce na drobno s skupnim prometom, večjim od 17 milijonov PLN, vendar manjšim od 170 milijonov PLN, in še dodatno naraščali proti 1,4 % za trgovce na drobno s skupnim prometom, večjim od 170 milijonov PLN, kot je prikazano v spodnji preglednici:








  Promet (v PLN) | Mejna davčna stopnja (v %) | Davek (v PLN) | Davek/Promet (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 500 000 000 | 1,4 | 5 844 000 | 1,2 |
| 100 000 000 | 0,8 | 664 000 | 0,7 |
| 20 000 000 | 0,8 | 24 000 | 0,1 |
| 15 000 000 | 0 | 0 | 0,0 |

(39)

Progresivna narava davka učinkuje tako, da se ob povečanju prometa trgovca na drobno, ustvarjenega z maloprodajo, in uvrstitvi v naslednji višji razred, ne zviša le znesek davka, ampak se poveča tudi povprečni delež davka, obračunanega od prometa trgovca na drobno, ustvarjenega z maloprodajo (19). Zato trgovcem na drobno z majhnim prometom bodisi ni treba plačevati maloprodajnega davka bodisi plačujejo davek po bistveno nižjih povprečnih efektivnih stopnjah kot trgovci na drobno z velikem prometom, s čimer se zmanjšajo bremena, ki jih morajo nositi podjetja z majhnim prometom v primerjavi s podjetji z velikim prometom. Ker je višina prometa, ki ga ustvari podjetje, v določenem obsegu v soodvisnosti z velikostjo navedenega podjetja, je mogoče za strukturo progresivnih stopenj iz zakona reči, da je z njo manjšim trgovcem na drobno podeljena gospodarska prednost v škodo večjih trgovcev na drobno, in sicer v obliki zmanjšanja njihovega davčnega bremena in znižanja povprečne efektivne davčne stopnje, ki velja za navedena podjetja. Stroški, ki jih pomeni davek ob koncu meseca za vsakih 100 PLN prometa, bodo namreč nič za podjetja s skupnim prometom, ki ne presega 17 milijonov PLN; bodo progresivno naraščali proti 0,8 % za trgovce na drobno s skupnim prometom, večjim od 17 milijonov PLN, vendar manjšim od 170 milijonov PLN, in še dodatno naraščali proti 1,4 % za trgovce na drobno s skupnim prometom, večjim od 170 milijonov PLN, kot je prikazano v spodnji preglednici:

19

Promet (v PLN)

Mejna davčna stopnja (v %)

Davek (v PLN)

Davek/Promet (v %)

500 000 000

1,4

5 844 000

1,2

100 000 000

0,8

664 000

0,7

20 000 000

0,8

24 000

0,1

15 000 000

0

0

0,0

| (40) | Diskriminacija zaradi strukture progresivnih stopenj med trgovci na drobno na podlagi njihove velikosti pomeni tudi, da je posameznim trgovcem na drobno, ki poslujejo kot najemniki franšiz po franšiznem modelu, podeljena prednost, ker se njihovo davčno breme določi na podlagi mesečnega prometa, ki ga z maloprodajo ustvarijo posamezne trgovine, in ne na podlagi mesečnega prometa, ki ga z maloprodajo ustvari celotna veriga, kot velja za maloprodajne verige, ki poslujejo po poslovnem modelu holdinške družbe (20). |
| --- | --- |

(40)

Diskriminacija zaradi strukture progresivnih stopenj med trgovci na drobno na podlagi njihove velikosti pomeni tudi, da je posameznim trgovcem na drobno, ki poslujejo kot najemniki franšiz po franšiznem modelu, podeljena prednost, ker se njihovo davčno breme določi na podlagi mesečnega prometa, ki ga z maloprodajo ustvarijo posamezne trgovine, in ne na podlagi mesečnega prometa, ki ga z maloprodajo ustvari celotna veriga, kot velja za maloprodajne verige, ki poslujejo po poslovnem modelu holdinške družbe (20).

20

4.1.3   Selektivnost

Selektivnost

| (41) | Ukrep je selektiven, če daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga v smislu člena 107(1) Pogodbe. Kar zadeva sheme pomoči, je Sodišče razsodilo, da je treba selektivnost ukrepa načeloma presojati z analizo v treh korakih (21). Najprej je treba opredeliti skupno ali običajno davčno ureditev, ki se uporablja v državi članici: „referenčni sistem“. Drugič, ugotoviti je treba, ali zadevni ukrep pomeni odstopanje od zadevnega sistema, kolikor različno obravnava gospodarske subjekte, ki so z vidika ciljev, ki so lastni sistemu, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Če zadevni ukrep ne pomeni odstopanja od referenčnega sistema, ni selektiven. Če od tega sistema odstopa (in je zato selektiven prima facie), je treba v tretjem koraku analize ugotoviti, ali je ukrep, ki odstopa od sistema, utemeljen z naravo ali splošno shemo referenčnega davčnega sistema (22). Če je ukrep, ki je selektiven prima facie, utemeljen z naravo ali splošno shemo sistema, se ne obravnava kot selektiven in torej ne spada na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(41)

Ukrep je selektiven, če daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga v smislu člena 107(1) Pogodbe. Kar zadeva sheme pomoči, je Sodišče razsodilo, da je treba selektivnost ukrepa načeloma presojati z analizo v treh korakih (21). Najprej je treba opredeliti skupno ali običajno davčno ureditev, ki se uporablja v državi članici: „referenčni sistem“. Drugič, ugotoviti je treba, ali zadevni ukrep pomeni odstopanje od zadevnega sistema, kolikor različno obravnava gospodarske subjekte, ki so z vidika ciljev, ki so lastni sistemu, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Če zadevni ukrep ne pomeni odstopanja od referenčnega sistema, ni selektiven. Če od tega sistema odstopa (in je zato selektiven prima facie), je treba v tretjem koraku analize ugotoviti, ali je ukrep, ki odstopa od sistema, utemeljen z naravo ali splošno shemo referenčnega davčnega sistema (22). Če je ukrep, ki je selektiven prima facie, utemeljen z naravo ali splošno shemo sistema, se ne obravnava kot selektiven in torej ne spada na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe.

21

prima facie

22

prima facie

4.1.3.1   Referenčni sistem

Referenčni sistem

| (42) | Referenčni sistem je sestavljen iz usklajenega niza pravil, ki na podlagi objektivnih meril splošno veljajo za vsa podjetja, ki spadajo na njegovo področje uporabe, kakor ga opredeljuje cilj sistema. |
| --- | --- |

(42)

Referenčni sistem je sestavljen iz usklajenega niza pravil, ki na podlagi objektivnih meril splošno veljajo za vsa podjetja, ki spadajo na njegovo področje uporabe, kakor ga opredeljuje cilj sistema.

| (43) | V nasprotju s trditvami Poljske ni mogoče reči, da je cilj maloprodajnega davka financiranje proračunskih izdatkov v okviru programa otroških dodatkov Družina 500+. Poljska je potrdila, da davčnih prihodkov ni mogoče v celoti in izključno nameniti za financiranje vnaprej določene vrste izdatkov, tako da zatrjevana povezava med otroškim in maloprodajnim sektorjem ni bila dokazana, prav tako ni bila dokazana domnevna povezava med stroški programa otroškega varstva in višino prometa trgovcev na drobno. Financiranja programa otroških dodatkov Družina 500+ ni mogoče šteti za cilj, ki je lasten maloprodajnemu davku. |
| --- | --- |

(43)

V nasprotju s trditvami Poljske ni mogoče reči, da je cilj maloprodajnega davka financiranje proračunskih izdatkov v okviru programa otroških dodatkov Družina 500+. Poljska je potrdila, da davčnih prihodkov ni mogoče v celoti in izključno nameniti za financiranje vnaprej določene vrste izdatkov, tako da zatrjevana povezava med otroškim in maloprodajnim sektorjem ni bila dokazana, prav tako ni bila dokazana domnevna povezava med stroški programa otroškega varstva in višino prometa trgovcev na drobno. Financiranja programa otroških dodatkov Družina 500+ ni mogoče šteti za cilj, ki je lasten maloprodajnemu davku.

| (44) | Cilj maloprodajnega davka je namreč obdavčiti promet vseh gospodarskih subjektov, ki se ukvarjajo s prodajo blaga potrošnikom, ki so fizične osebe. Glede na navedeni cilj bi bilo treba za vsa podjetja, ki ustvarjajo promet s prodajo blaga fizičnim osebam, šteti, da so v podobnem dejanskem in pravnem položaju. Komisija zato meni, da je referenčni sistem maloprodajni davek, ki se uporablja za promet podjetij, ki se ukvarjajo z maloprodajo vseh vrst blaga na Poljskem. |
| --- | --- |

(44)

Cilj maloprodajnega davka je namreč obdavčiti promet vseh gospodarskih subjektov, ki se ukvarjajo s prodajo blaga potrošnikom, ki so fizične osebe. Glede na navedeni cilj bi bilo treba za vsa podjetja, ki ustvarjajo promet s prodajo blaga fizičnim osebam, šteti, da so v podobnem dejanskem in pravnem položaju. Komisija zato meni, da je referenčni sistem maloprodajni davek, ki se uporablja za promet podjetij, ki se ukvarjajo z maloprodajo vseh vrst blaga na Poljskem.

| (45) | Referenčni sistem v nasprotju s trditvami Poljske (23) ne bi smel biti omejen samo na podjetja s prometom, večjim od 17 milijonov PLN, zaradi dejstva, da mesečni promet, ki ga podjetja ustvarijo z maloprodajo in ne presega 17 milijonov PLN, v skladu z zakonom ni predmet davka. Ta izključitev se uporablja za vsa podjetja, ki ustvarjajo promet s prodajo maloprodajnega blaga, ne glede na to, ali njihov doseženi promet presega ali ne presega 17 milijonov PLN. |
| --- | --- |

(45)

Referenčni sistem v nasprotju s trditvami Poljske (23) ne bi smel biti omejen samo na podjetja s prometom, večjim od 17 milijonov PLN, zaradi dejstva, da mesečni promet, ki ga podjetja ustvarijo z maloprodajo in ne presega 17 milijonov PLN, v skladu z zakonom ni predmet davka. Ta izključitev se uporablja za vsa podjetja, ki ustvarjajo promet s prodajo maloprodajnega blaga, ne glede na to, ali njihov doseženi promet presega ali ne presega 17 milijonov PLN.

23

| (46) | Komisija prav tako meni, da struktura progresivnih davčnih stopenj, določena v zakonu, ni del referenčnega sistema. Sodišče je pojasnilo, da ni vedno dovolj, da se analiza selektivnosti omeji na vprašanje, ali ukrep odstopa od referenčnega sistema, kot ga je opredelila država članica (24). Oceniti je treba tudi, ali je država članica meje navedenega sistema oblikovala dosledno ali pa, nasprotno, očitno samovoljno ali pristransko, da bi nekaterim podjetjem dala prednost pred drugimi. Namesto da bi država članica določila splošna pravila za vsa podjetja in odstopanje od teh pravil za nekatera podjetja, bi lahko ob izogibanju pravilom o državni pomoči dosegla enak rezultat s spremembo in kombiniranjem svojih pravil tako, da njihova uporaba sama vodi v različno davčno breme za različna podjetja (25). V zvezi s tem je treba zlasti opozoriti, da v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča člen 107(1) Pogodbe med ukrepi državnega posredovanja ne razlikuje glede na njihove vzroke ali cilje, ampak jih opredeljuje glede na njihove učinke in torej ne glede na uporabljene tehnike (26). |
| --- | --- |

(46)

Komisija prav tako meni, da struktura progresivnih davčnih stopenj, določena v zakonu, ni del referenčnega sistema. Sodišče je pojasnilo, da ni vedno dovolj, da se analiza selektivnosti omeji na vprašanje, ali ukrep odstopa od referenčnega sistema, kot ga je opredelila država članica (24). Oceniti je treba tudi, ali je država članica meje navedenega sistema oblikovala dosledno ali pa, nasprotno, očitno samovoljno ali pristransko, da bi nekaterim podjetjem dala prednost pred drugimi. Namesto da bi država članica določila splošna pravila za vsa podjetja in odstopanje od teh pravil za nekatera podjetja, bi lahko ob izogibanju pravilom o državni pomoči dosegla enak rezultat s spremembo in kombiniranjem svojih pravil tako, da njihova uporaba sama vodi v različno davčno breme za različna podjetja (25). V zvezi s tem je treba zlasti opozoriti, da v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča člen 107(1) Pogodbe med ukrepi državnega posredovanja ne razlikuje glede na njihove vzroke ali cilje, ampak jih opredeljuje glede na njihove učinke in torej ne glede na uporabljene tehnike (26).

24

25

26

| (47) | Rezultat strukture progresivnih stopenj, določene z zakonom, je, da podjetjem z majhnim prometom od maloprodaje bodisi ni treba plačevati maloprodajnega davka bodisi davek plačujejo po bistveno nižjih povprečnih efektivnih stopnjah – tj. za vsak zlot ustvarjenega mesečnega prometa – kot podjetja z velikem prometom, s čimer se zmanjšajo bremena, ki jih morajo nositi podjetja z majhnim prometom v primerjavi s podjetji z velikim prometom. Ker je vsako podjetje obdavčeno po drugačni povprečni efektivni davčni stopnji, Komisija ne more opredeliti ene same referenčne stopnje. Poljska tudi ni za nobeno posebno stopnjo navedla, da je referenčna ali „običajna“ stopnja, niti ni pojasnila, zakaj bi bila zaradi izjemnih okoliščin za trgovce na drobno z velikim prometom upravičena višja stopnja ali zakaj bi morale za trgovce na drobno z manjšim prometom veljati nižje stopnje. Učinek strukture progresivnih stopenj davka je torej, da različna podjetja plačajo davek po različnih efektivnih stopnjah obdavčitve, odvisno od njihovega mesečnega prometa ter posledično od njihove velikosti in modela poslovanja. Zato je za strukturo progresivnih davčnih stopenj, uvedeno z zakonom, mogoče reči, da je posebej oblikovana tako, da daje prednost manjšim trgovcem na drobno pred velikimi, s tem da se za mesečni promet, ki ga ustvarijo podjetja, ki se ukvarjajo s prodajo blaga potrošnikom, ki so fizične osebe, uporabljajo različne davčne stopnje, s tem pa so podjetja z manjšim prometom zavezana nižji povprečni efektivni davčni stopnji kot podjetja z večjim prometom, ki so pogosto tudi v tuji lasti (27), čeprav se obe vrsti podjetij ukvarjata z enako dejavnostjo. |
| --- | --- |

(47)

Rezultat strukture progresivnih stopenj, določene z zakonom, je, da podjetjem z majhnim prometom od maloprodaje bodisi ni treba plačevati maloprodajnega davka bodisi davek plačujejo po bistveno nižjih povprečnih efektivnih stopnjah – tj. za vsak zlot ustvarjenega mesečnega prometa – kot podjetja z velikem prometom, s čimer se zmanjšajo bremena, ki jih morajo nositi podjetja z majhnim prometom v primerjavi s podjetji z velikim prometom. Ker je vsako podjetje obdavčeno po drugačni povprečni efektivni davčni stopnji, Komisija ne more opredeliti ene same referenčne stopnje. Poljska tudi ni za nobeno posebno stopnjo navedla, da je referenčna ali „običajna“ stopnja, niti ni pojasnila, zakaj bi bila zaradi izjemnih okoliščin za trgovce na drobno z velikim prometom upravičena višja stopnja ali zakaj bi morale za trgovce na drobno z manjšim prometom veljati nižje stopnje. Učinek strukture progresivnih stopenj davka je torej, da različna podjetja plačajo davek po različnih efektivnih stopnjah obdavčitve, odvisno od njihovega mesečnega prometa ter posledično od njihove velikosti in modela poslovanja. Zato je za strukturo progresivnih davčnih stopenj, uvedeno z zakonom, mogoče reči, da je posebej oblikovana tako, da daje prednost manjšim trgovcem na drobno pred velikimi, s tem da se za mesečni promet, ki ga ustvarijo podjetja, ki se ukvarjajo s prodajo blaga potrošnikom, ki so fizične osebe, uporabljajo različne davčne stopnje, s tem pa so podjetja z manjšim prometom zavezana nižji povprečni efektivni davčni stopnji kot podjetja z večjim prometom, ki so pogosto tudi v tuji lasti (27), čeprav se obe vrsti podjetij ukvarjata z enako dejavnostjo.

27

| (48) | Za diskriminacijo zaradi strukture progresivnih stopenj med trgovci na drobno na podlagi njihove velikosti je mogoče reči tudi, da se prednost daje trgovcem na drobno, ki poslujejo po franšiznem modelu ali samostojno (kot na primer civilnopravna družba), v primerjavi s trgovci na drobno, ki poslujejo po poslovnem modelu holdinške družbe. |
| --- | --- |

(48)

Za diskriminacijo zaradi strukture progresivnih stopenj med trgovci na drobno na podlagi njihove velikosti je mogoče reči tudi, da se prednost daje trgovcem na drobno, ki poslujejo po franšiznem modelu ali samostojno (kot na primer civilnopravna družba), v primerjavi s trgovci na drobno, ki poslujejo po poslovnem modelu holdinške družbe.

| (49) | Ker je Poljska davek oblikovala tako, da se nekaterim podjetjem daje prednost (namreč trgovcem na drobno z majhnim prometom – manjšim trgovcem na drobno – in trgovcem na drobno, ki poslujejo po franšiznem modelu ali samostojno (ne v verigi)), druge pa postavlja v slabši položaj (namreč podjetja z velikim prometom – velike trgovce na drobno – in maloprodajne verige, ki poslujejo po poslovnem modelu holdinške družbe), je referenčni sistem po zasnovi selektiven, saj ob upoštevanju cilja davka, ki je obdavčiti promet vseh trgovcev na drobno, ni upravičen. Komisija zato meni, da je ustrezni referenčni sistem v tej zadevi uvedba davka po enotni (pavšalni) stopnji na mesečni promet, ustvarjen z maloprodajo, pri čemer struktura progresivnih davčnih stopenj ni del navedenega sistema. |
| --- | --- |

(49)

Ker je Poljska davek oblikovala tako, da se nekaterim podjetjem daje prednost (namreč trgovcem na drobno z majhnim prometom – manjšim trgovcem na drobno – in trgovcem na drobno, ki poslujejo po franšiznem modelu ali samostojno (ne v verigi)), druge pa postavlja v slabši položaj (namreč podjetja z velikim prometom – velike trgovce na drobno – in maloprodajne verige, ki poslujejo po poslovnem modelu holdinške družbe), je referenčni sistem po zasnovi selektiven, saj ob upoštevanju cilja davka, ki je obdavčiti promet vseh trgovcev na drobno, ni upravičen. Komisija zato meni, da je ustrezni referenčni sistem v tej zadevi uvedba davka po enotni (pavšalni) stopnji na mesečni promet, ustvarjen z maloprodajo, pri čemer struktura progresivnih davčnih stopenj ni del navedenega sistema.

4.1.3.2   Odstopanje od referenčnega sistema

Odstopanje od referenčnega sistema

| (50) | V drugem koraku je treba ugotoviti, ali ukrep odstopa od uporabe referenčnih pravil v korist posameznih podjetij, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju glede na cilj, ki je del referenčnega sistema. |
| --- | --- |

(50)

V drugem koraku je treba ugotoviti, ali ukrep odstopa od uporabe referenčnih pravil v korist posameznih podjetij, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju glede na cilj, ki je del referenčnega sistema.

| (51) | Na podlagi člena 6(1) zakona se davek ne obračuna za del mesečnega prometa trgovca na drobno od maloprodaje, ki ne presega 17 milijonov PLN. Za precejšnje število trgovcev na drobno, zlasti v podsektorju živil, navedena oprostitev pomeni, da so v celoti izvzeti iz vsake obdavčitve prometa, ki ga ustvarijo z maloprodajo, ker je njihov mesečni promet, ustvarjen z navedeno dejavnostjo, manjši od 17 milijonov PLN. V skladu z javno razpoložljivimi podatki (28) je bilo za september 2016 oddanih 109 napovedi za odmero davka, ki ga je treba plačati od maloprodaje, medtem ko po ocenah poljskega ministrstva za finance na Poljskem deluje približno 200 000 trgovcev na drobno. Velika večina podjetij, ki posluje v podsektorju živil maloprodajnega sektorja na Poljskem, torej pade pod prag, določen s členom 6(1), in ne plačuje maloprodajnega davka. |
| --- | --- |

(51)

Na podlagi člena 6(1) zakona se davek ne obračuna za del mesečnega prometa trgovca na drobno od maloprodaje, ki ne presega 17 milijonov PLN. Za precejšnje število trgovcev na drobno, zlasti v podsektorju živil, navedena oprostitev pomeni, da so v celoti izvzeti iz vsake obdavčitve prometa, ki ga ustvarijo z maloprodajo, ker je njihov mesečni promet, ustvarjen z navedeno dejavnostjo, manjši od 17 milijonov PLN. V skladu z javno razpoložljivimi podatki (28) je bilo za september 2016 oddanih 109 napovedi za odmero davka, ki ga je treba plačati od maloprodaje, medtem ko po ocenah poljskega ministrstva za finance na Poljskem deluje približno 200 000 trgovcev na drobno. Velika večina podjetij, ki posluje v podsektorju živil maloprodajnega sektorja na Poljskem, torej pade pod prag, določen s členom 6(1), in ne plačuje maloprodajnega davka.

28

| (52) | Kar zadeva trgovce na drobno, ki dosegajo mesečni promet v višini več kot 17 milijonov PLN: njihov mesečni promet, ki je pod tem pragom, je izvzet iz obdavčitve; njihov mesečni promet, ki presega 17 milijonov PLN, vendar ne presega 170 milijonov PLN, je obdavčen po 0,8-odstotni stopnji, del njihovega prometa, ki presega 170 milijonov PLN, pa je obdavčen po 1,4-odstotni stopnji. |
| --- | --- |

(52)

Kar zadeva trgovce na drobno, ki dosegajo mesečni promet v višini več kot 17 milijonov PLN: njihov mesečni promet, ki je pod tem pragom, je izvzet iz obdavčitve; njihov mesečni promet, ki presega 17 milijonov PLN, vendar ne presega 170 milijonov PLN, je obdavčen po 0,8-odstotni stopnji, del njihovega prometa, ki presega 170 milijonov PLN, pa je obdavčen po 1,4-odstotni stopnji.

| (53) | Poljska razlikuje med „progresivnostjo po razredih“ in „splošno progresivnostjo“ ter trdi, da ker se vse davčne stopnje (tj. oprostitev davka, enaka 0-odstotni stopnji, ter 1,4-odstotna in 0,8-odstotna stopnja) uporabljajo po enakih pogojih za vsa podjetja, odstopanje od referenčnega sistema ne obstaja. Vendar obe vrsti progresivne obdavčitve vodita do uporabe različnih povprečnih efektivnih stopenj za različna podjetja na podlagi njihovega prometa – ki je predmet obdavčitve – in nazadnje njihove velikosti. Kot je ponazorjeno z naslednjim primerom treh trgovcev na drobno (davčnih zavezancev), ki ustvarjajo mesečni promet v višini 10 milijonov PLN, 100 milijonov PLN oziroma 750 milijonov PLN, se njihove efektivne povprečne davčne stopnje bistveno razlikujejo, čeprav za vse trgovce na drobno veljajo iste davčne stopnje in čeprav enak delež njihovih prihodkov spada v iste tri razrede. Za vsakih 100 PLN ustvarjenega prometa trgovec na drobno 1 namreč ne plača nobenega davka, trgovec na drobno 2 plača davek v višini približno 0,7 PLN, trgovec na drobno 3 pa davek v višini približno 1,2 PLN.








  Mesečni prihodki od maloprodaje | Trgovec na drobno 1
  10 milijonov PLN | Trgovec na drobno 2
  100 milijonov PLN | Trgovec na drobno 3
  750 milijonov PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Davek, ki se plača od deleža prihodkov, ki ne presega 17 milijonov PLN | 0 | 0 | 0 |
| Davek, ki se plača od deleža prihodkov, ki presega 17 milijonov PLN, vendar ne presega 170 milijonov PLN | — | 664 000 PLN
  (82 999 999 PLN × 0,008) | 1 224 000 PLN
  (152 999 999 PLN × 0,008) |
| Davek, ki se plača od deleža prihodkov, ki presega 170 milijonov PLN | — | — | 8 120 000 PLN
  (579 999 999 PLN × 0,014) |
| Skupni dolgovani davek | 0 | 664 000 PLN | 9 344 000 PLN |
| Efektivna povprečna davčna stopnja | 0 % | 0,664 % | 1,246 % |

(53)

Poljska razlikuje med „progresivnostjo po razredih“ in „splošno progresivnostjo“ ter trdi, da ker se vse davčne stopnje (tj. oprostitev davka, enaka 0-odstotni stopnji, ter 1,4-odstotna in 0,8-odstotna stopnja) uporabljajo po enakih pogojih za vsa podjetja, odstopanje od referenčnega sistema ne obstaja. Vendar obe vrsti progresivne obdavčitve vodita do uporabe različnih povprečnih efektivnih stopenj za različna podjetja na podlagi njihovega prometa – ki je predmet obdavčitve – in nazadnje njihove velikosti. Kot je ponazorjeno z naslednjim primerom treh trgovcev na drobno (davčnih zavezancev), ki ustvarjajo mesečni promet v višini 10 milijonov PLN, 100 milijonov PLN oziroma 750 milijonov PLN, se njihove efektivne povprečne davčne stopnje bistveno razlikujejo, čeprav za vse trgovce na drobno veljajo iste davčne stopnje in čeprav enak delež njihovih prihodkov spada v iste tri razrede. Za vsakih 100 PLN ustvarjenega prometa trgovec na drobno 1 namreč ne plača nobenega davka, trgovec na drobno 2 plača davek v višini približno 0,7 PLN, trgovec na drobno 3 pa davek v višini približno 1,2 PLN.

Mesečni prihodki od maloprodaje

Trgovec na drobno 1

10 milijonov PLN

Trgovec na drobno 2

100 milijonov PLN

Trgovec na drobno 3

750 milijonov PLN

Davek, ki se plača od deleža prihodkov, ki ne presega 17 milijonov PLN

0

0

0

Davek, ki se plača od deleža prihodkov, ki presega 17 milijonov PLN, vendar ne presega 170 milijonov PLN

—

664 000 PLN

(82 999 999 PLN × 0,008)

1 224 000 PLN

(152 999 999 PLN × 0,008)

Davek, ki se plača od deleža prihodkov, ki presega 170 milijonov PLN

—

—

8 120 000 PLN

(579 999 999 PLN × 0,014)

Skupni dolgovani davek

Skupni dolgovani davek

0

0

664 000 PLN

664 000 PLN

9 344 000 PLN

9 344 000 PLN

Efektivna povprečna davčna stopnja

Efektivna povprečna davčna stopnja

0 %

0 %

0,664 %

0,664 %

1,246 %

1,246 %

| (54) | Kot je razvidno iz te preglednice, so prav progresivne stopnje in razredi, za katere se uporabljajo, tisti, zaradi katerih maloprodajni davek diskriminira med trgovci na drobno (davčnimi zavezanci) glede na višino njihovega prometa in torej glede na njihovo velikost. Zaradi progresivne narave stopenj, določenih z zakonom, za podjetja z večjim prometom veljajo precej višje mejne stopnje in precej višje povprečne davčne stopnje kot za podjetja z manjšim prometom. Komisija zato meni, da struktura progresivnih stopenj, uvedena z zakonom, odstopa od referenčnega sistema – ki obsega uvedbo davka za maloprodajo po enotni (pavšalni) stopnji za vsa podjetja na Poljskem, ki se ukvarjajo s trgovino na drobno – in koristi trgovcem na drobno z manjšim prometom in s tem manjšim trgovcem na drobno. |
| --- | --- |

(54)

Kot je razvidno iz te preglednice, so prav progresivne stopnje in razredi, za katere se uporabljajo, tisti, zaradi katerih maloprodajni davek diskriminira med trgovci na drobno (davčnimi zavezanci) glede na višino njihovega prometa in torej glede na njihovo velikost. Zaradi progresivne narave stopenj, določenih z zakonom, za podjetja z večjim prometom veljajo precej višje mejne stopnje in precej višje povprečne davčne stopnje kot za podjetja z manjšim prometom. Komisija zato meni, da struktura progresivnih stopenj, uvedena z zakonom, odstopa od referenčnega sistema – ki obsega uvedbo davka za maloprodajo po enotni (pavšalni) stopnji za vsa podjetja na Poljskem, ki se ukvarjajo s trgovino na drobno – in koristi trgovcem na drobno z manjšim prometom in s tem manjšim trgovcem na drobno.

| (55) | Komisija glede na zgornje razmisleke meni, da ukrep odstopa od referenčnega sistema in je torej selektiven prima facie. |
| --- | --- |

(55)

Komisija glede na zgornje razmisleke meni, da ukrep odstopa od referenčnega sistema in je torej selektiven prima facie.

prima facie

4.1.3.3   Utemeljenost z naravo ali splošno shemo davčnega sistema

Utemeljenost z naravo ali splošno shemo davčnega sistema

| (56) | Ko je Komisija dokazala, da je državni ukrep selektiven prima facie, ker glede na referenčni sistem diskriminira med podjetji v primerljivem dejanskem in pravnem položaju, mora država članica predložiti utemeljitev na podlagi narave ali splošne sheme navedenega sistema. Ukrep, ki odstopa od referenčnega sistema, ni selektiven, če je utemeljen z naravo ali splošno shemo navedenega sistema. To velja, kadar je selektivna obravnava posledica mehanizmov, ki so del sistema in so potrebni za njegovo delovanje in učinkovitost (29). |
| --- | --- |

(56)

Ko je Komisija dokazala, da je državni ukrep selektiven prima facie, ker glede na referenčni sistem diskriminira med podjetji v primerljivem dejanskem in pravnem položaju, mora država članica predložiti utemeljitev na podlagi narave ali splošne sheme navedenega sistema. Ukrep, ki odstopa od referenčnega sistema, ni selektiven, če je utemeljen z naravo ali splošno shemo navedenega sistema. To velja, kadar je selektivna obravnava posledica mehanizmov, ki so del sistema in so potrebni za njegovo delovanje in učinkovitost (29).

prima facie

29

| (57) | Poljska trdi, da če bi bilo za strukturo progresivnih davčnih stopenj iz zakona ugotovljeno, da je diskriminacijska, čemur nasprotuje, je ta struktura utemeljena zaradi svojih prerazdelitvenih namenov, kot velja za davke, ki temeljijo na dobičku. Nadalje trdi, da imajo podjetja z velikim prometom večjo plačilno sposobnost, da taka podjetja uživajo ekonomijo obsega, da lahko taka podjetja izvajajo pritisk na marže proizvajalcev in dobaviteljev v svojo korist ter da taka podjetja pogosto uporabljajo strategije davčne optimizacije. |
| --- | --- |

(57)

Poljska trdi, da če bi bilo za strukturo progresivnih davčnih stopenj iz zakona ugotovljeno, da je diskriminacijska, čemur nasprotuje, je ta struktura utemeljena zaradi svojih prerazdelitvenih namenov, kot velja za davke, ki temeljijo na dobičku. Nadalje trdi, da imajo podjetja z velikim prometom večjo plačilno sposobnost, da taka podjetja uživajo ekonomijo obsega, da lahko taka podjetja izvajajo pritisk na marže proizvajalcev in dobaviteljev v svojo korist ter da taka podjetja pogosto uporabljajo strategije davčne optimizacije.

| (58) | Komisija opozarja, da so z zakonom podjetja obdavčena glede na višino svojega prometa. Pri davku na podlagi prometa se v nasprotju z davki na podlagi dobička (30) ne upoštevajo stroški, ki nastanejo pri ustvarjanju prodaje. Prometni davki torej podjetja obremenijo bolj glede na njihovo velikost kot glede na njihovo dobičkonosnost ali plačilno sposobnost, njihovo sposobnost ustvarjanja učinkovitosti, ki izhajajo iz ekonomije obsega, njihovo sposobnost vplivanja na marže proizvajalcev in dobaviteljev v svojo korist (31) ter njihovo sposobnost izkoriščanja strategij davčne optimizacije, kot zatrjuje Poljska. Zato progresivnega davka na promet podjetja ni mogoče utemeljiti z nobenim od navedenih dejavnikov. |
| --- | --- |

(58)

Komisija opozarja, da so z zakonom podjetja obdavčena glede na višino svojega prometa. Pri davku na podlagi prometa se v nasprotju z davki na podlagi dobička (30) ne upoštevajo stroški, ki nastanejo pri ustvarjanju prodaje. Prometni davki torej podjetja obremenijo bolj glede na njihovo velikost kot glede na njihovo dobičkonosnost ali plačilno sposobnost, njihovo sposobnost ustvarjanja učinkovitosti, ki izhajajo iz ekonomije obsega, njihovo sposobnost vplivanja na marže proizvajalcev in dobaviteljev v svojo korist (31) ter njihovo sposobnost izkoriščanja strategij davčne optimizacije, kot zatrjuje Poljska. Zato progresivnega davka na promet podjetja ni mogoče utemeljiti z nobenim od navedenih dejavnikov.

30

31

| (59) | Progresivne prometne davke je mogoče z naravo in splošno shemo, tj. notranjo logiko, davčnega sistema utemeljiti le, če so progresivne stopnje potrebne zaradi posebnega cilja, ki se želi doseči z davkom. Na primer, pri prometnem davku, namenjenem reševanju nekaterih negativnih zunanjih učinkov, bi lahko bila določena progresivnost upravičena, če bi bilo dokazano, da se s povečevanjem prometa (ali velikosti) davčnega zavezanca povečujejo tudi zunanji učinki, ki nastajajo zaradi dejavnosti, za katere je treba plačati davek. Poljski organi niso predložili nobene take utemeljitve. |
| --- | --- |

(59)

Progresivne prometne davke je mogoče z naravo in splošno shemo, tj. notranjo logiko, davčnega sistema utemeljiti le, če so progresivne stopnje potrebne zaradi posebnega cilja, ki se želi doseči z davkom. Na primer, pri prometnem davku, namenjenem reševanju nekaterih negativnih zunanjih učinkov, bi lahko bila določena progresivnost upravičena, če bi bilo dokazano, da se s povečevanjem prometa (ali velikosti) davčnega zavezanca povečujejo tudi zunanji učinki, ki nastajajo zaradi dejavnosti, za katere je treba plačati davek. Poljski organi niso predložili nobene take utemeljitve.

| (60) | Komisija zato meni, da progresivne davčne stopnje maloprodajnega davka niso utemeljene z naravo in splošno shemo referenčnega davčnega sistema. Ukrep torej dodeljuje selektivno prednost maloprodajnim podjetjem z manjšim prometom (in torej manjšim podjetjem). |
| --- | --- |

(60)

Komisija zato meni, da progresivne davčne stopnje maloprodajnega davka niso utemeljene z naravo in splošno shemo referenčnega davčnega sistema. Ukrep torej dodeljuje selektivno prednost maloprodajnim podjetjem z manjšim prometom (in torej manjšim podjetjem).

4.1.4   Morebitno izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino znotraj Unije

Morebitno izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino znotraj Unije

| (61) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe mora ukrep izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vplivati na trgovino znotraj Unije, da bi pomenil državno pomoč. |
| --- | --- |

(61)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe mora ukrep izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vplivati na trgovino znotraj Unije, da bi pomenil državno pomoč.

| (62) | Maloprodajni davek se uporablja za vsa podjetja, ki ustvarjajo promet z maloprodajo na Poljskem. Trgovina na drobno na Poljskem je odprta za konkurenco, zanjo pa je značilna prisotnost gospodarskih subjektov iz drugih držav članic. Podobno imajo lahko trgovci na drobno s sedežem na Poljskem dejavnosti v drugih državah članicah ali bi lahko te dejavnosti razvili v prihodnosti. Zato lahko vsaka pomoč v korist določenih gospodarskih subjektov v panogi vpliva na trgovino znotraj EU. |
| --- | --- |

(62)

Maloprodajni davek se uporablja za vsa podjetja, ki ustvarjajo promet z maloprodajo na Poljskem. Trgovina na drobno na Poljskem je odprta za konkurenco, zanjo pa je značilna prisotnost gospodarskih subjektov iz drugih držav članic. Podobno imajo lahko trgovci na drobno s sedežem na Poljskem dejavnosti v drugih državah članicah ali bi lahko te dejavnosti razvili v prihodnosti. Zato lahko vsaka pomoč v korist določenih gospodarskih subjektov v panogi vpliva na trgovino znotraj EU.

| (63) | Progresivnost maloprodajnega davka namreč vpliva na konkurenčni položaj podjetij, za katera velja navedeni davek. Kolikor ukrep podjetja z manjšim prometom razbremeni davčne obveznosti, ki bi jo sicer morala plačati, če bi zanje veljala ista davčna stopnja kot za podjetja z velikim prometom, selektivna prednost, dodeljena s temi ukrepi, pomeni pomoč za tekoče poslovanje. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča pomoč za tekoče poslovanje izkrivlja konkurenco, zato bi bilo treba za vsako pomoč, dodeljeno navedenim podjetjem, šteti, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco s krepitvijo njihovega finančnega položaja na poljskem maloprodajnem trgu. Podobno lahko višje davčne stopnje za večje trgovce na drobno (z večjim prometom) velike trgovce na drobno odvrnejo od prodaje in znižajo njihov tržni delež ali jih prisilijo, da zapustijo trg. Konkurenca bi bila izkrivljena, ker si trgovci na drobno ne bi konkurirali le na podlagi svoje učinkovitosti in konkurenčnosti na trgu, ampak bi se soočali tudi z različno davčno obravnavo glede na višino svojega prometa, ki ne bi bila utemeljena z negativnimi zunanjimi učinki, ki jih ustvarjajo. |
| --- | --- |

(63)

Progresivnost maloprodajnega davka namreč vpliva na konkurenčni položaj podjetij, za katera velja navedeni davek. Kolikor ukrep podjetja z manjšim prometom razbremeni davčne obveznosti, ki bi jo sicer morala plačati, če bi zanje veljala ista davčna stopnja kot za podjetja z velikim prometom, selektivna prednost, dodeljena s temi ukrepi, pomeni pomoč za tekoče poslovanje. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča pomoč za tekoče poslovanje izkrivlja konkurenco, zato bi bilo treba za vsako pomoč, dodeljeno navedenim podjetjem, šteti, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco s krepitvijo njihovega finančnega položaja na poljskem maloprodajnem trgu. Podobno lahko višje davčne stopnje za večje trgovce na drobno (z večjim prometom) velike trgovce na drobno odvrnejo od prodaje in znižajo njihov tržni delež ali jih prisilijo, da zapustijo trg. Konkurenca bi bila izkrivljena, ker si trgovci na drobno ne bi konkurirali le na podlagi svoje učinkovitosti in konkurenčnosti na trgu, ampak bi se soočali tudi z različno davčno obravnavo glede na višino svojega prometa, ki ne bi bila utemeljena z negativnimi zunanjimi učinki, ki jih ustvarjajo.

| (64) | Komisija glede pripomb Poljske v zvezi s strukturo maloprodajnega sektorja ugotavlja, da dejstvo, da Poljska trdi (32), da se s progresivnimi davčnimi stopnjami omejujejo negativne spremembe v vzorcu trgovanja (izginjanje malih podjetij, povezano s povečevanjem števila podjetij velikega obsega), ki po njenem mnenju trenutno izkrivljajo konkurenco, ne pomeni nič drugega kot potrditev, da je bil ukrep sprejet za vplivanje na konkurenčno okolje v maloprodajnem sektorju v državi. |
| --- | --- |

(64)

Komisija glede pripomb Poljske v zvezi s strukturo maloprodajnega sektorja ugotavlja, da dejstvo, da Poljska trdi (32), da se s progresivnimi davčnimi stopnjami omejujejo negativne spremembe v vzorcu trgovanja (izginjanje malih podjetij, povezano s povečevanjem števila podjetij velikega obsega), ki po njenem mnenju trenutno izkrivljajo konkurenco, ne pomeni nič drugega kot potrditev, da je bil ukrep sprejet za vplivanje na konkurenčno okolje v maloprodajnem sektorju v državi.

32

| (65) | Komisija zato meni, da ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vpliva na trgovino znotraj Unije. |
| --- | --- |

(65)

Komisija zato meni, da ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vpliva na trgovino znotraj Unije.

4.1.5   Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (66) | Ker so vsi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe izpolnjeni, Komisija ugotavlja, da maloprodajni davek s svojo strukturo progresivnih davčnih stopenj pomeni državno pomoč v smislu navedene določbe. |
| --- | --- |

(66)

Ker so vsi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe izpolnjeni, Komisija ugotavlja, da maloprodajni davek s svojo strukturo progresivnih davčnih stopenj pomeni državno pomoč v smislu navedene določbe.

4.2   Združljivost pomoči z notranjim trgom

Združljivost pomoči z notranjim trgom

| (67) | Državna pomoč se šteje za združljivo z notranjim trgom, če spada v katero od kategorij iz člena 107(2) Pogodbe (33), za združljivo z notranjim trgom pa se lahko šteje tudi, če Komisija ugotovi, da spada v katero od kategorij iz člena 107(3) Pogodbe (34). Vendar je država članica, ki je dodelila pomoč, tista, ki mora dokazati, da je državna pomoč, ki jo je dodelila, združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(2) ali 107(3) Pogodbe (35). |
| --- | --- |

(67)

Državna pomoč se šteje za združljivo z notranjim trgom, če spada v katero od kategorij iz člena 107(2) Pogodbe (33), za združljivo z notranjim trgom pa se lahko šteje tudi, če Komisija ugotovi, da spada v katero od kategorij iz člena 107(3) Pogodbe (34). Vendar je država članica, ki je dodelila pomoč, tista, ki mora dokazati, da je državna pomoč, ki jo je dodelila, združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(2) ali 107(3) Pogodbe (35).

33

34

35

| (68) | Komisija ugotavlja, da poljski organi niso predložili argumentov, zakaj bi bil maloprodajni davek združljiv z notranjim trgom. Poljska ni predložila pripomb k pomislekom glede združljivosti ukrepa, izraženim v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(68)

Komisija ugotavlja, da poljski organi niso predložili argumentov, zakaj bi bil maloprodajni davek združljiv z notranjim trgom. Poljska ni predložila pripomb k pomislekom glede združljivosti ukrepa, izraženim v sklepu o začetku postopka.

| (69) | Po mnenju Komisije se ne uporablja nobena od izjem iz navedenih določb Pogodbe, saj ukrep očitno ni namenjen doseganju katerega od ciljev iz navedenih določb. Zato ukrepa ni mogoče razglasiti za združljivega z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(69)

Po mnenju Komisije se ne uporablja nobena od izjem iz navedenih določb Pogodbe, saj ukrep očitno ni namenjen doseganju katerega od ciljev iz navedenih določb. Zato ukrepa ni mogoče razglasiti za združljivega z notranjim trgom.

4.3   Vračilo pomoči

Vračilo pomoči

| (70) | Zakon ni bil priglašen niti ga Komisija ni razglasila za združljivega z notranjim trgom. Ker navedeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe in novo pomoč v smislu člena 1(c) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589, ki se je začela izvajati ob kršitvi obveznosti mirovanja iz člena 108(3) Pogodbe, pomeni tudi nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe (EU) 2015/1589. |
| --- | --- |

(70)

Zakon ni bil priglašen niti ga Komisija ni razglasila za združljivega z notranjim trgom. Ker navedeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe in novo pomoč v smislu člena 1(c) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589, ki se je začela izvajati ob kršitvi obveznosti mirovanja iz člena 108(3) Pogodbe, pomeni tudi nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe (EU) 2015/1589.

| (71) | Če se ugotovi, da ukrep pomeni nezakonito in nezdružljivo državno pomoč, morajo prejemniki v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2015/1589 pomoč vrniti. |
| --- | --- |

(71)

Če se ugotovi, da ukrep pomeni nezakonito in nezdružljivo državno pomoč, morajo prejemniki v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2015/1589 pomoč vrniti.

| (72) | Vendar je Poljska z dopisom z dne 7. novembra 2016 potrdila, da je zaradi odredbe o začasnem odlogu, ki jo je Komisija izdala v sklepu o začetku postopka, začasno odložila plačevanje maloprodajnega davka na podlagi zakona. |
| --- | --- |

(72)

Vendar je Poljska z dopisom z dne 7. novembra 2016 potrdila, da je zaradi odredbe o začasnem odlogu, ki jo je Komisija izdala v sklepu o začetku postopka, začasno odložila plačevanje maloprodajnega davka na podlagi zakona.

| (73) | Tako na podlagi ukrepa državna pomoč dejansko ni bila dodeljena. Zato ni treba zahtevati vračila. |
| --- | --- |

(73)

Tako na podlagi ukrepa državna pomoč dejansko ni bila dodeljena. Zato ni treba zahtevati vračila.

5.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (74) | Komisija ugotavlja, da je Poljska nezakonito izvedla zadevno pomoč in s tem kršila člen 108(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(74)

Komisija ugotavlja, da je Poljska nezakonito izvedla zadevno pomoč in s tem kršila člen 108(3) Pogodbe.

| (75) | Ta sklep ne vpliva na morebiten postopek v skladu s členom 258 PDEU glede skladnosti ukrepa s temeljnimi svoboščinami iz Pogodbe, zlasti pravico do ustanavljanja, kot jo zagotavlja člen 49 Pogodbe – |
| --- | --- |

(75)

Ta sklep ne vpliva na morebiten postopek v skladu s členom 258 PDEU glede skladnosti ukrepa s temeljnimi svoboščinami iz Pogodbe, zlasti pravico do ustanavljanja, kot jo zagotavlja člen 49 Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Maloprodajni davek s strukturo progresivnih davčnih stopenj, uveden z zakonom z dne 6. julija 2016 o davku na maloprodajo, pomeni državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije in jo je Poljska nezakonito začela izvajati v nasprotju s členom 108(3) navedene Pogodbe.

Člen 2

Poljska z dnem sprejetja tega sklepa ustavi vsa neizvedena plačila pomoči na podlagi ukrepa iz člena 1.

Člen 3

Poljska zagotovi, da se ta sklep izvrši v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o njem.

Člen 4

1.   Poljska v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu predloži podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom.

2.   Poljska obvešča Komisijo o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Republiko Poljsko.

V Bruslju, 30. junija 2017

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL C 406, 4.11.2016, str. 76.

1

(2)  Glej Sklep Komisije v zadevi v zvezi s spremembo pristojbine za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi na Madžarskem (UL C 277, 21.8.2015, str. 12); glej tudi sklepa Komisije v naslednjih zadevah: SA.39235 – madžarski davek na oglaševanje (UL C 136, 24.4.2015, str. 7), in SA.41187 – madžarski zdravstveni prispevek podjetij iz tobačne industrije (UL C 277, 21.8.2015, str. 24).

2

(3)  Uradni list iz leta 2016, točka 1155.

3

(4)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

4

(5)  Glej opombo 1.

5

(6)  Glej Uradni list iz leta 2016, točka 1723.

6

(7)  Glej Uradni list iz leta 2016, točka 2099.

7

(8)  Trgovci na drobno so opredeljeni v členu 3(4) zakona.

8

(9)  Po tečaju 1 PLN ≈ 0,238 EUR.

9

(10)  Glej združeni zadevi C-182/03 in C-217/03, Belgija in Forum 187 ASBL proti Komisiji, EU:C:2006:416, točka 81; združeni zadevi C-106/09 P in C-107/09 P, Komisija proti Government of Gibraltar in Združenemu kraljestvu, EU:C:2011:732; zadevo C-417/10, 3M Italia, EU:C:2012:184, točka 25, in sklep v zadevi C-529/10, Safilo, EU:C:2012:188, točka 18. Glej tudi zadevo T-538/11, Belgija proti Komisiji, EU:T:2015:188, točka 66.

10

(11)  Glej zadevo C-399/08 P, Komisija proti Deutsche Post, EU:C:2010:481, točka 38 in navedena sodna praksa.

11

(12)  Glej zadevo C-399/08 P, Komisija proti Deutsche Post, EU:C:2010:481, točka 39 in navedena sodna praksa.

12

(13)  Glej združeni zadevi C-106/09 P in C-107/09 P, Komisija proti Government of Gibraltar in Združenemu kraljestvu, EU:C:2011:732, točka 72 in navedena sodna praksa.

13

(14)  Maloprodajna podjetja, ki imajo v lasti in upravljajo več trgovin v maloprodajni verigi ter se za namene maloprodajnega davka štejejo za enega davčnega zavezanca.

14

(15)  Glej zadevo C-169/08, Presidente del Consiglio dei Ministri, EU:C:2009:709, točka 58.

15

(16)  Zadeva C-143/99, Adria-Wien Pipeline, EU:C:2001:598, točka 38.

16

(17)  Glej zadevo C-66/02, Italija proti Komisiji, EU:C:2005:768, točka 78; zadevo C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze in drugi, EU:C:2006:8, točka 132, in zadevo C-522/13, Ministerio de Defensa in Navantia, EU:C:2014:2262, točke od 21 do 31.

17

(18)  Združeni zadevi C-393/04 in C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, EU:C:2006:403, točka 30, ter zadeva C-387/92, Banco Exterior de España, EU:C:1994:100, točka 14.

18

(19)  Izračunan kot znesek davka, ki ga mora davčni zavezanec plačati v posameznem mesecu, deljen s prometom tega davčnega zavezanca v navedenem mesecu.

19

(20)  Pri franšiznem modelu je vsak najemnik franšize drug davčni zavezanec. V verjetnem primeru, v katerem ima najemnik franšize v lasti in upravlja eno trgovino, se prometni davek obračuna samo od prometa te trgovine. Pri poslovnem modelu holdinške družbe posamezna trgovina ni davčni zavezanec. Davek in njegov sistem progresivnih stopenj se uporabljata za skupni promet vseh trgovin holdinške družbe.

20

(21)  Glej na primer zadevo C-279/08 P, Komisija proti Nizozemski (NOx), EU:C:2011:551; zadevo C-143/99, Adria-Wien Pipeline, EU: C: 2001:598; združene zadeve od C-78/08 do C-80/08, Paint Graphos in drugi, EU:C:2011:550 in EU:C:2010:411, ter zadevo C-308/01, GIL Insurance, EU:C:2004:252 in EU:C:2003:481.

21

(22)  Obvestilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (UL C 384, 10.12.1998, str. 3).

22

(23)  Glej uvodno izjavo 25.

23

(24)  Združeni zadevi C-106/09 P in C-107/09 P, Komisija in Španija proti Government of Gibraltar in Združenemu kraljestvu, EU:C:2011:732.

24

(25)  Prav tam, točka 92.

25

(26)  Zadeva C-487/06 P, British Aggregates proti Komisiji, EU:C:2008:757, točki 85 in 89 ter navedena sodna praksa, in zadeva C-279/08 P, Komisija proti Nizozemski (NOx), EU:C:2011:551, točka 51.

26

(27)  Združeni zadevi C-106/09 P in C-107/09 P, Komisija in Španija proti Government of Gibraltar in Združenemu kraljestvu, EU:C:2011:732.

27

(28)  Glej https://www.wiadomoscihandlowe.pl/artykuly/podatek-handlowy-w-praktyce-wiemy-ile-firm-zlozylo,9669/5. Dolgovani maloprodajni davek, ki so ga prijavili vsi davčni zavezanci, je za navedeni mesec znašal 114 milijonov PLN. Približno 70 % navedenega zneska, tj. 78,9 milijona PLN, mora plačati 10 največjih trgovcev na drobno, ki posujejo na Poljskem, samo za 12 trgovcev na drobno pa je veljala najvišja 1,4-odstotna davčna stopnja. Glej tudi „Rynek detalicznego handlu spożywczego w Polsce“, Fundacja Republikańska, Varšava 2016, o številu trgovcev na drobno na Poljskem.

28

(29)  Glej na primer združene zadeve od C-78/08 do C-80/08, Paint Graphos in drugi, EU:C:2011:550, točka 69.

29

(30)  Glej Obvestilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (UL C 384, 10.12.1998, str. 3), odstavek 24. Izjava o prerazdelitvenem namenu, s katero se lahko utemelji progresivna davčna stopnja, se izrecno nanaša le na davke na dobiček ali (neto) prihodek, ne pa na prometne davke.

30

(31)  Poleg tega lahko tudi mreža najemnikov franšiz, ki poslujejo pod isto blagovno znamko, kolektivno izvaja podoben vpliv na marže proizvajalcev in dobaviteljev kot veliki povezani trgovci ter po možnosti zlorablja ta vpliv. Kljub temu pa se ti najemniki franšiz za namen maloprodajnega davka obravnavajo drugače.

31

(32)  Glej pripombe Poljske z dne 7. novembra 2016 k sklepu Komisije o začetku postopka.

32

(33)  Izjeme iz člena 107(2) Pogodbe se nanašajo na: (a) pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom; (b) pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, in (c) pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije.

33

(34)  Izjeme iz člena 107(3) Pogodbe se nanašajo na: (a) pomoč za pospeševanje razvoja nekaterih območij; (b) pomoč za nekatere pomembne projekte skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice; (c) pomoč za razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali območij; (d) pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine ter (e) pomoč, ki jo Svet določi v sklepu.

34

(35)  Zadeva T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies proti Komisiji, EU:T:2007:253, točka 34.

35

---