# Официален вестник L 339/2017

| | ISSN 1977-0618 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 339 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 6019 декември 2017 г. |

ISSN 1977-0618

Официален вестник

на Европейския съюз

L 339

Издание на български език

Законодателство

Година 6019 декември 2017 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | * | Решение (ЕС) 2017/2336 на Комисията от 7 февруари 2017 година SA.21877 (C 24/2007), SA.27585 (2012/C) и SA.31149 (2012/C) — Германия Предполагаема държавна помощ за Flughafen Lübeck GmbH, Infratil Limited, Ryanair и други авиокомпании, използващи летището
  (нотифицирано под номер С(2017) 602)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Решение (ЕС) 2017/2337 на Комисията от 29 май 2017 година относно сумите на държавната помощ, отпуснати за предоставянето на техническа помощ в селскостопанския сектор, както и за производството и предлагането на пазара на качествени селскостопански продукти съгласно Закона за млякото и мазнините SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN)
  (нотифицирано под номер С(2017) 3487) | 50 |
| | | ПРЕПОРЪКИ |
| | * | Препоръка (ЕС) 2017/2338 на Комисията от 16 ноември 2017 година за създаване на общ Наръчник за връщането, който компетентните органи на държавите членки да използват при изпълнението на задачи, свързани с връщането | 83 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

РЕШЕНИЯ

*

Решение (ЕС) 2017/2336 на Комисията от 7 февруари 2017 година SA.21877 (C 24/2007), SA.27585 (2012/C) и SA.31149 (2012/C) — Германия Предполагаема държавна помощ за Flughafen Lübeck GmbH, Infratil Limited, Ryanair и други авиокомпании, използващи летището
  (нотифицирано под номер С(2017) 602)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер С(2017) 602)

1

1

*

Решение (ЕС) 2017/2337 на Комисията от 29 май 2017 година относно сумите на държавната помощ, отпуснати за предоставянето на техническа помощ в селскостопанския сектор, както и за производството и предлагането на пазара на качествени селскостопански продукти съгласно Закона за млякото и мазнините SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN)
  (нотифицирано под номер С(2017) 3487)

(нотифицирано под номер С(2017) 3487)

50

ПРЕПОРЪКИ

*

Препоръка (ЕС) 2017/2338 на Комисията от 16 ноември 2017 година за създаване на общ Наръчник за връщането, който компетентните органи на държавите членки да използват при изпълнението на задачи, свързани с връщането

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП. |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП.

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

РЕШЕНИЯ

| 19.12.2017 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 339/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 339/1

---

РЕШЕНИЕ (ЕС) 2017/2336 НА КОМИСИЯТА

от 7 февруари 2017 година

SA.21877 (C 24/2007), SA.27585 (2012/C) и SA.31149 (2012/C) — Германия Предполагаема държавна помощ за Flughafen Lübeck GmbH, Infratil Limited, Ryanair и други авиокомпании, използващи летището

(нотифицирано под номер С(2017) 602)

(само текстът на немски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,

като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочената по-горе разпоредба (1) и като взе предвид техните мнения,

като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочената по-горе разпоредба (2) и като взе предвид техните мнения,

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

ПРОЦЕДУРА

1.1.   ПРОЦЕДУРА SA.21877

ПРОЦЕДУРА SA.21877

| (1) | През 2002, 2003, 2004, 2005 и 2006 г. Комисията получи няколко жалби от авиокомпанията Air Berlin, НПО в сферата на околната среда (Bund Umwelt und Naturschutz) и граждани относно предполагаема държавна помощ за Flughafen Lübeck GmbH (FLG), Infratil Limited („Infratil“) (3) и авиокомпанията Ryanair (4). |
| --- | --- |

(1)

През 2002, 2003, 2004, 2005 и 2006 г. Комисията получи няколко жалби от авиокомпанията Air Berlin, НПО в сферата на околната среда (Bund Umwelt und Naturschutz) и граждани относно предполагаема държавна помощ за Flughafen Lübeck GmbH (FLG), Infratil Limited („Infratil“) (3) и авиокомпанията Ryanair (4).

3

4

| (2) | На 7 ноември 2005 г. Комисията поиска от Германия да предостави информация, което Германия направи на 7 февруари 2006 г. Допълнителна информация бе поискана с писмо от 22 март 2006 г., на което Германия отговори на 12 юни 2006 г. На 14 октомври и 4 декември 2006 г. бяха проведени срещи между службите на Комисията, Infratil — мажоритарният собственик на дружеството, което експлоатира летището, и ханзейския град Любек („Hansestadt Lübeck“). Впоследствие след тези срещи, на 16 и 31 октомври 2006 г., 6 ноември 2006 г. и 4, 6 и 21 декември 2006 г. Infratil предостави допълнителна информация с електронни писма и съобщения по факс. |
| --- | --- |

(2)

На 7 ноември 2005 г. Комисията поиска от Германия да предостави информация, което Германия направи на 7 февруари 2006 г. Допълнителна информация бе поискана с писмо от 22 март 2006 г., на което Германия отговори на 12 юни 2006 г. На 14 октомври и 4 декември 2006 г. бяха проведени срещи между службите на Комисията, Infratil — мажоритарният собственик на дружеството, което експлоатира летището, и ханзейския град Любек („Hansestadt Lübeck“). Впоследствие след тези срещи, на 16 и 31 октомври 2006 г., 6 ноември 2006 г. и 4, 6 и 21 декември 2006 г. Infratil предостави допълнителна информация с електронни писма и съобщения по факс.

| (3) | С писмо от 18 януари 2007 г. Германия отправи искане до Комисията да преустанови предварителното разследване на случая. С писмо от 2 май 2007 г. Комисията отхвърли искането. |
| --- | --- |

(3)

С писмо от 18 януари 2007 г. Германия отправи искане до Комисията да преустанови предварителното разследване на случая. С писмо от 2 май 2007 г. Комисията отхвърли искането.

| (4) | На 24 април 2007 г. Германия изпрати на Комисията допълнителни мнения. На 21 юни 2007 г. бе проведена среща между Германия и службите на Комисията. |
| --- | --- |

(4)

На 24 април 2007 г. Германия изпрати на Комисията допълнителни мнения. На 21 юни 2007 г. бе проведена среща между Германия и службите на Комисията.

| (5) | С писмо от 10 юли 2007 г. Комисията уведоми Германия, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на финансирането на летище Любек, финансовите отношения между Hansestadt Lübeck и Infratil и финансовите отношения на летището с Ryanair („решението за откриване на процедурата от 2007 г.“). Официалната процедура по разследване бе заведена под дело номер SA.21877 (C 24/2007). |
| --- | --- |

(5)

С писмо от 10 юли 2007 г. Комисията уведоми Германия, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на финансирането на летище Любек, финансовите отношения между Hansestadt Lübeck и Infratil и финансовите отношения на летището с Ryanair („решението за откриване на процедурата от 2007 г.“). Официалната процедура по разследване бе заведена под дело номер SA.21877 (C 24/2007).

| (6) | На 24 октомври 2007 г. беше приета поправка на решението за откриване на процедурата от 2007 г. |
| --- | --- |

(6)

На 24 октомври 2007 г. беше приета поправка на решението за откриване на процедурата от 2007 г.

| (7) | Решението за откриване на процедурата от 2007 г. беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5) на 29 ноември 2007 г. Поправката бе публикувана на 7 декември 2007 г. (6) Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на въпросните мерки в срок от един месец от датата на публикуване. |
| --- | --- |

(7)

Решението за откриване на процедурата от 2007 г. беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5) на 29 ноември 2007 г. Поправката бе публикувана на 7 декември 2007 г. (6) Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на въпросните мерки в срок от един месец от датата на публикуване.

Официален вестник на Европейския съюз

5

6

| (8) | Комисията получи мнения от Ryanair, Air Berlin, Infratil, FLG, две НПО (7), търговско-промишлената палата на Любек („IHK Lübeck“) (8), асоциацията на германските авиокомпании (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, „BDF“) и частни лица (9). Германия отговори на тези мнения на 17 април 2008 г. |
| --- | --- |

(8)

Комисията получи мнения от Ryanair, Air Berlin, Infratil, FLG, две НПО (7), търговско-промишлената палата на Любек („IHK Lübeck“) (8), асоциацията на германските авиокомпании (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, „BDF“) и частни лица (9). Германия отговори на тези мнения на 17 април 2008 г.

7

8

9

| (9) | На 24 юли 2008 г. независимият консултант на Комисията Ecorys поиска информация от Германия, за да изготви доклад по случая. Германия се обърна към Комисията на 1 август 2008 г., като оспори правото на Ecorys да получи информация и документи. Комисията отговори на 8 август 2008 г., като потвърди, че компетенциите на Комисията по този случай обхващат Ecorys. В съответствие с това исканата информация бе получена на 18 септември 2008 г. |
| --- | --- |

(9)

На 24 юли 2008 г. независимият консултант на Комисията Ecorys поиска информация от Германия, за да изготви доклад по случая. Германия се обърна към Комисията на 1 август 2008 г., като оспори правото на Ecorys да получи информация и документи. Комисията отговори на 8 август 2008 г., като потвърди, че компетенциите на Комисията по този случай обхващат Ecorys. В съответствие с това исканата информация бе получена на 18 септември 2008 г.

| (10) | На 16 април 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. Германия поиска удължаване на крайния срок на 21 април 2009 г. и след това отново на 7 юли 2009 г. Исканата информация бе представена на 30 октомври 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация на 29 октомври 2009 г., която Германия предостави на 16 декември 2009 г. |
| --- | --- |

(10)

На 16 април 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. Германия поиска удължаване на крайния срок на 21 април 2009 г. и след това отново на 7 юли 2009 г. Исканата информация бе представена на 30 октомври 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация на 29 октомври 2009 г., която Германия предостави на 16 декември 2009 г.

| (11) | На 17 октомври 2010 г. Комисията получи информация от страна на Air Berlin. |
| --- | --- |

(11)

На 17 октомври 2010 г. Комисията получи информация от страна на Air Berlin.

| (12) | С писмо от 28 март 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. На 15 април 2011 г. Германия поиска удължаване на крайния срок. На 20 април 2011 г. Комисията одобри искането на Германия за удължаване на срока. На 21 април 2011 г. Германия поиска допълнително удължаване на крайния срок, което Комисията разреши на 27 април 2011 г. Германия представи първата част от исканата информация на 16 май 2011 г. С писмо от 20 май 2011 г. Комисията счете, че представената информация е непълна, и поиска да ѝ бъде предоставена оставащата информация. Германия представи възражение с писмо от 7 юни 2011 г. Комисията отговори на 15 юни 2011 г., като поиска липсващата информация. |
| --- | --- |

(12)

С писмо от 28 март 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. На 15 април 2011 г. Германия поиска удължаване на крайния срок. На 20 април 2011 г. Комисията одобри искането на Германия за удължаване на срока. На 21 април 2011 г. Германия поиска допълнително удължаване на крайния срок, което Комисията разреши на 27 април 2011 г. Германия представи първата част от исканата информация на 16 май 2011 г. С писмо от 20 май 2011 г. Комисията счете, че представената информация е непълна, и поиска да ѝ бъде предоставена оставащата информация. Германия представи възражение с писмо от 7 юни 2011 г. Комисията отговори на 15 юни 2011 г., като поиска липсващата информация.

| (13) | На 8 април 2011 г. Комисията изпрати въпросник на Ryanair. Отговорите бяха изпратени на Комисията на 4 юли 2011 г. Комисията препрати тази информация на Германия на 18 юли 2011 г., като я покани да представи мнение до 18 август 2011 г. На 8 август 2011 г. Комисията изпрати на Германия превод на представената от Ryanair информация, като удължи до 9 септември 2011 г. срока, в който Германия има възможност да представи мнение. Мнението на Германия бе изпратено на Комисията на 8 септември 2011 г. На 7 февруари 2012 г. Комисията поиска допълнителна информация от Ryanair по отношение на проучване на Oxera, което бе представено от Ryanair на 4 юли 2011 г. На 13 февруари 2012 г. Ryanair поиска удължаване на срока за отговор. На 16 февруари 2012 г. Oxera поиска пояснение от Комисията във връзка с един от зададените въпроси. Комисията представи пояснението на 17 февруари 2012 г. Ryanair представи своето мнение на 13 април 2012 г. Комисията изпрати това мнение на Германия на 27 юни 2012 г. Германия представи своето мнение по информацията от Ryanair с писмо от 10 септември 2012 г. |
| --- | --- |

(13)

На 8 април 2011 г. Комисията изпрати въпросник на Ryanair. Отговорите бяха изпратени на Комисията на 4 юли 2011 г. Комисията препрати тази информация на Германия на 18 юли 2011 г., като я покани да представи мнение до 18 август 2011 г. На 8 август 2011 г. Комисията изпрати на Германия превод на представената от Ryanair информация, като удължи до 9 септември 2011 г. срока, в който Германия има възможност да представи мнение. Мнението на Германия бе изпратено на Комисията на 8 септември 2011 г. На 7 февруари 2012 г. Комисията поиска допълнителна информация от Ryanair по отношение на проучване на Oxera, което бе представено от Ryanair на 4 юли 2011 г. На 13 февруари 2012 г. Ryanair поиска удължаване на срока за отговор. На 16 февруари 2012 г. Oxera поиска пояснение от Комисията във връзка с един от зададените въпроси. Комисията представи пояснението на 17 февруари 2012 г. Ryanair представи своето мнение на 13 април 2012 г. Комисията изпрати това мнение на Германия на 27 юни 2012 г. Германия представи своето мнение по информацията от Ryanair с писмо от 10 септември 2012 г.

| (14) | Окончателният доклад на Ecorys от 29 март 2011 г. бе изпратен на Германия на 29 юни 2011 г., като Германия бе поканена да представи своето мнение. На 24 август 2011 г. на Германия бе изпратен превод на доклада, като Германия бе поканена да представи своето мнение до 26 септември 2011 г. Германия представи своето мнение на 10 октомври 2011 г. |
| --- | --- |

(14)

Окончателният доклад на Ecorys от 29 март 2011 г. бе изпратен на Германия на 29 юни 2011 г., като Германия бе поканена да представи своето мнение. На 24 август 2011 г. на Германия бе изпратен превод на доклада, като Германия бе поканена да представи своето мнение до 26 септември 2011 г. Германия представи своето мнение на 10 октомври 2011 г.

| (15) | На 30 юни 2011 г. Германия изпрати втората част от информацията, поискана от Комисията. На 29 юни 2011 г. Германия отговори на писмото на Комисията от 15 юни 2011 г. На 5 юли 2011 г. Комисията поиска от Германия да изпрати липсваща информация. Германия изпрати липсващата информация на 15 юли 2011 г. |
| --- | --- |

(15)

На 30 юни 2011 г. Германия изпрати втората част от информацията, поискана от Комисията. На 29 юни 2011 г. Германия отговори на писмото на Комисията от 15 юни 2011 г. На 5 юли 2011 г. Комисията поиска от Германия да изпрати липсваща информация. Германия изпрати липсващата информация на 15 юли 2011 г.

| (16) | На 4 юли 2011 г. Ryanair изпрати на Комисията своето мнение, което бе препратено към Германия на 8 август 2011 г. Германия представи своето мнение по тази информация на 8 октомври 2011 г. |
| --- | --- |

(16)

На 4 юли 2011 г. Ryanair изпрати на Комисията своето мнение, което бе препратено към Германия на 8 август 2011 г. Германия представи своето мнение по тази информация на 8 октомври 2011 г.

| (17) | На 20 февруари 2012 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. На 19 март 2012 г. Германия поиска крайният срок за представяне на информацията да бъде удължен до 17 април 2012 г. Комисията разреши удължаването на 21 март 2012 г. С писмо от 17 април 2012 г. Германия отговори на въпросите на Комисията от 24 февруари 2012 г. На 18 април 2012 г. Комисията поиска от Германия да изпрати липсваща информация до 28 април 2012 г., без възможност за удължаване на срока. В допълнение към това Комисията посочи, че ако това искане не бъде изпълнено, ще бъде издадено разпореждане за информация в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета (10). На 2 май 2012 г. бе проведена среща между Комисията и Германия. На 3 май 2012 г. Комисията разреши удължаване на срока до 11 май 2012 г. С писмо от 7 май 2012 г. Германия посочи допуснати от Комисията процедурни грешки и отказа да представи допълнителна информация. |
| --- | --- |

(17)

На 20 февруари 2012 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. На 19 март 2012 г. Германия поиска крайният срок за представяне на информацията да бъде удължен до 17 април 2012 г. Комисията разреши удължаването на 21 март 2012 г. С писмо от 17 април 2012 г. Германия отговори на въпросите на Комисията от 24 февруари 2012 г. На 18 април 2012 г. Комисията поиска от Германия да изпрати липсваща информация до 28 април 2012 г., без възможност за удължаване на срока. В допълнение към това Комисията посочи, че ако това искане не бъде изпълнено, ще бъде издадено разпореждане за информация в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета (10). На 2 май 2012 г. бе проведена среща между Комисията и Германия. На 3 май 2012 г. Комисията разреши удължаване на срока до 11 май 2012 г. С писмо от 7 май 2012 г. Германия посочи допуснати от Комисията процедурни грешки и отказа да представи допълнителна информация.

10

| (18) | С писмо от 10 април 2013 г. Ryanair изпрати на Комисията доклад относно подхода на Oxera спрямо принципа за оператор в условията на пазарна икономика (принцип на ОУПИ). Докладът бе изпратен на Германия на 3 май 2013 г. Ryanair изпрати допълнителна информация на Комисията на 20 декември 2013 г. |
| --- | --- |

(18)

С писмо от 10 април 2013 г. Ryanair изпрати на Комисията доклад относно подхода на Oxera спрямо принципа за оператор в условията на пазарна икономика (принцип на ОУПИ). Докладът бе изпратен на Германия на 3 май 2013 г. Ryanair изпрати допълнителна информация на Комисията на 20 декември 2013 г.

| (19) | С писмо от 24 февруари 2014 г. Комисията покани Ryanair да представи своето мнение относно прилагането на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. (11) С писмо от 21 март 2014 г. Комисията покани Infratil да представи своето мнение по отношение на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. На 15 април 2014 г. (12) в Официален вестник бе публикувана официална покана за всички заинтересовани страни да представят мненията си по отношение на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Германия представи своето мнение на 12 май 2014 г. Допълнителни мнения бяха представени от Air Berlin, Infratil и Schutzgemeinschaft gegen Fluglärm Lübeck und Umgebung eV („SGF“) (13). |
| --- | --- |

(19)

С писмо от 24 февруари 2014 г. Комисията покани Ryanair да представи своето мнение относно прилагането на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. (11) С писмо от 21 март 2014 г. Комисията покани Infratil да представи своето мнение по отношение на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. На 15 април 2014 г. (12) в Официален вестник бе публикувана официална покана за всички заинтересовани страни да представят мненията си по отношение на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. Германия представи своето мнение на 12 май 2014 г. Допълнителни мнения бяха представени от Air Berlin, Infratil и Schutzgemeinschaft gegen Fluglärm Lübeck und Umgebung eV („SGF“) (13).

11

12

Официален вестник

Schutzgemeinschaft gegen Fluglärm Lübeck und Umgebung eV

13

1.2.   ПРОЦЕДУРИ SA.27585 И SA.31149

ПРОЦЕДУРИ SA.27585 И SA.31149

| (20) | На 28 януари 2009 г. SGF изпрати жалба по отношение на дело SA.21877. Жалбата беше регистрирана под дело за държавна помощ номер CP 31/2009 (SA.27585). |
| --- | --- |

(20)

На 28 януари 2009 г. SGF изпрати жалба по отношение на дело SA.21877. Жалбата беше регистрирана под дело за държавна помощ номер CP 31/2009 (SA.27585).

| (21) | С писмо от 5 февруари 2009 г. Комисията поиска информация от Германия относно съобщения в печата, свързани с летище Любек. Германия отговори с писма от 5 март 2009 г. и 12 март 2009 г. |
| --- | --- |

(21)

С писмо от 5 февруари 2009 г. Комисията поиска информация от Германия относно съобщения в печата, свързани с летище Любек. Германия отговори с писма от 5 март 2009 г. и 12 март 2009 г.

| (22) | С писмо от 16 април 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. Германия отговори на 9 юли 2009 г. |
| --- | --- |

(22)

С писмо от 16 април 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. Германия отговори на 9 юли 2009 г.

| (23) | На 22 юни 2010 г. и 30 юни 2010 г. SGF внесе допълнителна жалба, в която се твърди, че допълнителна неправомерна държавна помощ е била предоставена от Германия в полза на FLG и Infratil. Тази жалба беше регистрирана под дело за държавна помощ номер CP 162/2010 (SA.31149). |
| --- | --- |

(23)

На 22 юни 2010 г. и 30 юни 2010 г. SGF внесе допълнителна жалба, в която се твърди, че допълнителна неправомерна държавна помощ е била предоставена от Германия в полза на FLG и Infratil. Тази жалба беше регистрирана под дело за държавна помощ номер CP 162/2010 (SA.31149).

| (24) | С писмо от 7 юли 2010 г. Комисията изпрати тази жалба на Германия и поиска информация. С писмо от 13 юли 2010 г. Германия поиска удължаване на крайния срок. Комисията одобри искането с писмо от 14 октомври 2010 г. |
| --- | --- |

(24)

С писмо от 7 юли 2010 г. Комисията изпрати тази жалба на Германия и поиска информация. С писмо от 13 юли 2010 г. Германия поиска удължаване на крайния срок. Комисията одобри искането с писмо от 14 октомври 2010 г.

| (25) | С писмо от 28 март 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. С писмо от 8 април 2011 г. Комисията поиска информация от Ryanair по отношение на нейните споразумения с FLG. |
| --- | --- |

(25)

С писмо от 28 март 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. С писмо от 8 април 2011 г. Комисията поиска информация от Ryanair по отношение на нейните споразумения с FLG.

| (26) | Германия поиска удължаване на крайния срок до 15 юли 2011 г. С писмо от 20 април 2011 г. Комисията прикани Германия да отговори на въпросите по отношение на жалбите до 28 април 2011 г. С писмо от 21 април 2011 г. Германия поиска допълнително удължаване на крайния срок. С писмо от 27 април 2011 г. Комисията разреши удължаване на крайния срок до 16 май 2011 г. Германия изпрати информация на 16 май 2011 г. |
| --- | --- |

(26)

Германия поиска удължаване на крайния срок до 15 юли 2011 г. С писмо от 20 април 2011 г. Комисията прикани Германия да отговори на въпросите по отношение на жалбите до 28 април 2011 г. С писмо от 21 април 2011 г. Германия поиска допълнително удължаване на крайния срок. С писмо от 27 април 2011 г. Комисията разреши удължаване на крайния срок до 16 май 2011 г. Германия изпрати информация на 16 май 2011 г.

| (27) | На 20 май 2011 г. Комисията изпрати напомняне в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999, като посочи, че изпратената информация е непълна. Крайният срок за представяне на отговора беше 7 юни 2011 г. Германия отговори с писмо на 7 юни 2011 г., като отхвърли твърдението, че писмото от 20 май 2011 г. е представлявало напомняне по смисъла на Регламент (ЕО) No 659/1999, тъй като два от въпросите изглежда са били преработени и по нейно мнение един въпрос е бил нов. |
| --- | --- |

(27)

На 20 май 2011 г. Комисията изпрати напомняне в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999, като посочи, че изпратената информация е непълна. Крайният срок за представяне на отговора беше 7 юни 2011 г. Германия отговори с писмо на 7 юни 2011 г., като отхвърли твърдението, че писмото от 20 май 2011 г. е представлявало напомняне по смисъла на Регламент (ЕО) No 659/1999, тъй като два от въпросите изглежда са били преработени и по нейно мнение един въпрос е бил нов.

| (28) | С писмо от 15 юни 2011 г. Комисията изпрати на Германия второ напомняне в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999, като ѝ даде възможност да представи информация до 29 юни 2011 г. В случай на неспазване на това напомняне Комисията щеше да обмисли дали да издаде разпореждане за информация. Германия отговори с писмо от 29 юни 2011 г. на някои от въпросите и информира Комисията, че отговорите на останалите въпроси ще бъдат представени през юли 2011 г. |
| --- | --- |

(28)

С писмо от 15 юни 2011 г. Комисията изпрати на Германия второ напомняне в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999, като ѝ даде възможност да представи информация до 29 юни 2011 г. В случай на неспазване на това напомняне Комисията щеше да обмисли дали да издаде разпореждане за информация. Германия отговори с писмо от 29 юни 2011 г. на някои от въпросите и информира Комисията, че отговорите на останалите въпроси ще бъдат представени през юли 2011 г.

| (29) | С писмо от 4 юли 2011 г. Комисията получи допълнителна информация от Ryanair. |
| --- | --- |

(29)

С писмо от 4 юли 2011 г. Комисията получи допълнителна информация от Ryanair.

| (30) | С писмо от 5 юли 2011 г. Комисията изпрати на Германия трето напомняне в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999, като ѝ даде възможност да представи информация по останалите въпроси до 15 юли 2011 г. Германия отговори с писмо от 15 юли 2011 г. |
| --- | --- |

(30)

С писмо от 5 юли 2011 г. Комисията изпрати на Германия трето напомняне в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999, като ѝ даде възможност да представи информация по останалите въпроси до 15 юли 2011 г. Германия отговори с писмо от 15 юли 2011 г.

| (31) | С писмо от 18 юли 2011 г. Комисията препрати на Германия информацията, представена от Ryanair на 4 юли 2011 г., и я покани да представи своето мнение. Германия поиска информацията от Ryanair да бъде преведена на немски език. Комисията изпрати на Германия версия на тази информация на немски език с писмо от 8 август 2011 г. |
| --- | --- |

(31)

С писмо от 18 юли 2011 г. Комисията препрати на Германия информацията, представена от Ryanair на 4 юли 2011 г., и я покани да представи своето мнение. Германия поиска информацията от Ryanair да бъде преведена на немски език. Комисията изпрати на Германия версия на тази информация на немски език с писмо от 8 август 2011 г.

| (32) | С писмо от 8 септември 2011 г. Германия представи своето мнение по информацията от Ryanair. На 7 февруари 2012 г. Комисията поиска допълнителна информация от Ryanair по отношение на проучването на Oxera. На 13 февруари 2012 г. Ryanair поиска удължаване на срока за отговор. На 16 февруари 2012 г. бе поискано пояснение във връзка с един от въпросите, отправени от Комисията. Комисията представи това пояснение на 17 февруари 2012 г. |
| --- | --- |

(32)

С писмо от 8 септември 2011 г. Германия представи своето мнение по информацията от Ryanair. На 7 февруари 2012 г. Комисията поиска допълнителна информация от Ryanair по отношение на проучването на Oxera. На 13 февруари 2012 г. Ryanair поиска удължаване на срока за отговор. На 16 февруари 2012 г. бе поискано пояснение във връзка с един от въпросите, отправени от Комисията. Комисията представи това пояснение на 17 февруари 2012 г.

| (33) | С писмо от 22 февруари 2012 г. Комисията уведоми Германия, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на евентуална държавна помощ в полза на Infratil, FLG, Ryanair и други авиокомпании, използващи летище Любек („решението за откриване на процедурата от 2012 г.“) (14). В отговор с писмо от 14 март 2012 г. Германия поиска от Комисията да бъде заличена определена информация, посочена в решението за откриване на процедурата от 2012 г. Комисията частично одобри искането с писмо от 20 март 2012 г., като обясни, че не е в състояние да се съгласи да бъде заличена определена информация. Германия оспори позицията на Комисията по отношение на поверителността още веднъж с писмо от 3 април 2012 г. Комисията изпрати на Германия писмо по този въпрос на 25 април 2012 г., като представи променена версия на решението за откриване на процедурата от 2012 г. и допълнителни аргументи. |
| --- | --- |

(33)

С писмо от 22 февруари 2012 г. Комисията уведоми Германия, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на евентуална държавна помощ в полза на Infratil, FLG, Ryanair и други авиокомпании, използващи летище Любек („решението за откриване на процедурата от 2012 г.“) (14). В отговор с писмо от 14 март 2012 г. Германия поиска от Комисията да бъде заличена определена информация, посочена в решението за откриване на процедурата от 2012 г. Комисията частично одобри искането с писмо от 20 март 2012 г., като обясни, че не е в състояние да се съгласи да бъде заличена определена информация. Германия оспори позицията на Комисията по отношение на поверителността още веднъж с писмо от 3 април 2012 г. Комисията изпрати на Германия писмо по този въпрос на 25 април 2012 г., като представи променена версия на решението за откриване на процедурата от 2012 г. и допълнителни аргументи.

14

| (34) | На 2 март 2012 г. Ryanair изпрати искане до Комисията относно евентуално преразглеждане на решението за откриване на процедурата от 2012 г. преди публикуването му, за да се предотврати публикуването на поверителна информация. Комисията отговори на 6 март 2012 г., като изтъкна, че държавата членка следва да представи такава информация на Ryanair. След обмен на кореспонденция между Ryanair, Комисията и Германия, на 27 април 2012 г. Ryanair представи списък с искания за заличаване на поверителна информация и също така отправи критики във връзка с процедурни въпроси. В допълнение към това на 30 април 2012 г. Германия представи на Комисията допълнителни искания от Ryanair за заличаване на определена информация. Версията на решението за откриване на процедурата от 2012 г. със заличена информация беше изпратена на Ryanair на 29 юни 2012 г. |
| --- | --- |

(34)

На 2 март 2012 г. Ryanair изпрати искане до Комисията относно евентуално преразглеждане на решението за откриване на процедурата от 2012 г. преди публикуването му, за да се предотврати публикуването на поверителна информация. Комисията отговори на 6 март 2012 г., като изтъкна, че държавата членка следва да представи такава информация на Ryanair. След обмен на кореспонденция между Ryanair, Комисията и Германия, на 27 април 2012 г. Ryanair представи списък с искания за заличаване на поверителна информация и също така отправи критики във връзка с процедурни въпроси. В допълнение към това на 30 април 2012 г. Германия представи на Комисията допълнителни искания от Ryanair за заличаване на определена информация. Версията на решението за откриване на процедурата от 2012 г. със заличена информация беше изпратена на Ryanair на 29 юни 2012 г.

| (35) | Както поиска Комисията на 7 февруари 2012 г., Ryanair представи своето мнение с писмо от 13 април 2012 г. Комисията препрати това мнение на Германия на 27 юни 2012 г. Германия представи своето мнение по информацията от Ryanair с писмо от 10 септември 2012 г. |
| --- | --- |

(35)

Както поиска Комисията на 7 февруари 2012 г., Ryanair представи своето мнение с писмо от 13 април 2012 г. Комисията препрати това мнение на Германия на 27 юни 2012 г. Германия представи своето мнение по информацията от Ryanair с писмо от 10 септември 2012 г.

| (36) | С писмо от 24 февруари 2012 г. Комисията поиска от Германия да представи повече информация по отношение на делата в рамките на 20 дни. На 19 март 2012 г. Германия поиска удължаване на крайния срок до 20 април 2012 г. Комисията се съгласи да удължи крайния срок до 17 април 2012 г. с писмо от 21 март 2012 г. Германия представи исканата информация на 17 април 2012 г. С писмо от 18 април 2012 г. Комисията заяви, че представената от Германия информация е непълна и поиска липсващата информация да бъде представена до 28 април 2012 г. Комисията добави, че ако това искане не бъде изпълнено, ще бъде издадено разпореждане за информация в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999. На 3 май 2012 г. Комисията изпрати на Германия още едно писмо, като я призова да представи липсващата информация до 11 май 2012 г. |
| --- | --- |

(36)

С писмо от 24 февруари 2012 г. Комисията поиска от Германия да представи повече информация по отношение на делата в рамките на 20 дни. На 19 март 2012 г. Германия поиска удължаване на крайния срок до 20 април 2012 г. Комисията се съгласи да удължи крайния срок до 17 април 2012 г. с писмо от 21 март 2012 г. Германия представи исканата информация на 17 април 2012 г. С писмо от 18 април 2012 г. Комисията заяви, че представената от Германия информация е непълна и поиска липсващата информация да бъде представена до 28 април 2012 г. Комисията добави, че ако това искане не бъде изпълнено, ще бъде издадено разпореждане за информация в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999. На 3 май 2012 г. Комисията изпрати на Германия още едно писмо, като я призова да представи липсващата информация до 11 май 2012 г.

| (37) | На 14 май 2012 г. Германия представи на Комисията своето мнение по отношение на решението за откриване на процедурата от 2012 г. |
| --- | --- |

(37)

На 14 май 2012 г. Германия представи на Комисията своето мнение по отношение на решението за откриване на процедурата от 2012 г.

| (38) | Решението за откриване на процедурата от 2012 г. беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 10 август 2012 г. (15) Всички заинтересовани страни получиха възможност да представят мнения по отношение на решението в рамките на един месец. С две писма от 16 август 2012 г. и 22 август 2012 г. Ryanair поиска удължаване на крайния срок до 24 септември 2012 г. На 24 август 2012 г. Wizz Air поиска удължаване на крайния срок до 24 септември. На 31 август 2012 г. Infratil поиска удължаване на крайния срок до 10 октомври 2012 г. На 5 септември 2012 г. Hansestadt Lübeck и FLG поискаха от Комисията да удължи крайния срок до 10 октомври 2012 г. На 7 септември 2012 г. Bundesverband der deutschen Verkehrsflughäfen (ADV) (16) поиска удължаване на крайния срок до 10 октомври 2012 г. В същия ден Комисията одобри исканията за удължаване на крайния срок на Ryanair, Wizz Air, ADV, Hansestadt Lübeck, FLG и Infratil. |
| --- | --- |

(38)

Решението за откриване на процедурата от 2012 г. беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 10 август 2012 г. (15) Всички заинтересовани страни получиха възможност да представят мнения по отношение на решението в рамките на един месец. С две писма от 16 август 2012 г. и 22 август 2012 г. Ryanair поиска удължаване на крайния срок до 24 септември 2012 г. На 24 август 2012 г. Wizz Air поиска удължаване на крайния срок до 24 септември. На 31 август 2012 г. Infratil поиска удължаване на крайния срок до 10 октомври 2012 г. На 5 септември 2012 г. Hansestadt Lübeck и FLG поискаха от Комисията да удължи крайния срок до 10 октомври 2012 г. На 7 септември 2012 г. Bundesverband der deutschen Verkehrsflughäfen (ADV) (16) поиска удължаване на крайния срок до 10 октомври 2012 г. В същия ден Комисията одобри исканията за удължаване на крайния срок на Ryanair, Wizz Air, ADV, Hansestadt Lübeck, FLG и Infratil.

Официален вестник на Европейския съюз

15

16

| (39) | Pro Airport Lübeck e.V. представи коментар на 9 септември 2012 г. |
| --- | --- |

(39)

Pro Airport Lübeck e.V. представи коментар на 9 септември 2012 г.

| (40) | На 10 септември 2012 г. Flughafen Hamburg GmbH („летище Хамбург“) и правителството (Landesregierung) на провинция Шлезвиг-Холщайн поискаха от Комисията да удължи крайния срок за представяне на мнения до 10 октомври 2012 г. Комисията разреши удължаването на крайния срок на следващия ден. SGF представи своето мнение на Комисията на 10 септември 2012 г. |
| --- | --- |

(40)

На 10 септември 2012 г. Flughafen Hamburg GmbH („летище Хамбург“) и правителството (Landesregierung) на провинция Шлезвиг-Холщайн поискаха от Комисията да удължи крайния срок за представяне на мнения до 10 октомври 2012 г. Комисията разреши удължаването на крайния срок на следващия ден. SGF представи своето мнение на Комисията на 10 септември 2012 г.

| (41) | Ryanair представи своето мнение на Комисията на 24 септември 2012 г., в което бе включен и доклад, изготвен от Oxera. Hansestadt Lübeck представи своето мнение на Комисията с писмо от 8 октомври 2012 г. На 10 октомври 2012 г. Комисията получи мнения от ADV, FLG, Infratil и Wizz Air, включително доклад на Oxera. В същия ден Ryanair добави към представената информация няколко доклада, изготвени от Oxera. |
| --- | --- |

(41)

Ryanair представи своето мнение на Комисията на 24 септември 2012 г., в което бе включен и доклад, изготвен от Oxera. Hansestadt Lübeck представи своето мнение на Комисията с писмо от 8 октомври 2012 г. На 10 октомври 2012 г. Комисията получи мнения от ADV, FLG, Infratil и Wizz Air, включително доклад на Oxera. В същия ден Ryanair добави към представената информация няколко доклада, изготвени от Oxera.

| (42) | На 3 май 2014 г. Комисията препрати на Германия неповерителните версии на докладите на Oxera, като я покани да представи мнение. |
| --- | --- |

(42)

На 3 май 2014 г. Комисията препрати на Германия неповерителните версии на докладите на Oxera, като я покани да представи мнение.

| (43) | Ryanair представи допълнителна информация на 15 май 2013 г., 17 януари 2014 г. и 31 януари 2014 г. |
| --- | --- |

(43)

Ryanair представи допълнителна информация на 15 май 2013 г., 17 януари 2014 г. и 31 януари 2014 г.

| (44) | С писмо от 11 февруари 2013 г. Комисията поиска от Германия в срок от 20 дни да представи всички договори във връзка с приватизацията на летище Любек. Тази информация бе отказана на Комисията с писмо от 28 февруари 2014 г., тъй като приватизацията на летище Любек не представлява част от настоящата процедура. След проведени консултации между Комисията и Германия последната изпрати подробностите относно приватизацията на летище Любек с писмо от 13 март 2014 г. |
| --- | --- |

(44)

С писмо от 11 февруари 2013 г. Комисията поиска от Германия в срок от 20 дни да представи всички договори във връзка с приватизацията на летище Любек. Тази информация бе отказана на Комисията с писмо от 28 февруари 2014 г., тъй като приватизацията на летище Любек не представлява част от настоящата процедура. След проведени консултации между Комисията и Германия последната изпрати подробностите относно приватизацията на летище Любек с писмо от 13 март 2014 г.

| (45) | На 24 февруари 2013 г. и 17 март 2014 г. Комисията уведоми Германия относно въвеждането на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. и тяхното значение за настоящото производство, като покани Германия да представи мнение. В отговор Германия представи информация на 27 март 2014 г. Допълнителна информация бе предоставена от Wizz Air с писмо от 30 април 2014 г. и от Германия на 12 май 2014 г. |
| --- | --- |

(45)

На 24 февруари 2013 г. и 17 март 2014 г. Комисията уведоми Германия относно въвеждането на Насоките за въздухоплаването от 2014 г. и тяхното значение за настоящото производство, като покани Германия да представи мнение. В отговор Германия представи информация на 27 март 2014 г. Допълнителна информация бе предоставена от Wizz Air с писмо от 30 април 2014 г. и от Германия на 12 май 2014 г.

| (46) | С писма от 2 септември 2014 г., 12 септември 2014 г. и 26 септември 2014 г. Ryanair представи допълнителни доклади, изготвени от Oxera, по отношение на възприетия наскоро подход на Комисията във връзка с принципа на ОУПИ. |
| --- | --- |

(46)

С писма от 2 септември 2014 г., 12 септември 2014 г. и 26 септември 2014 г. Ryanair представи допълнителни доклади, изготвени от Oxera, по отношение на възприетия наскоро подход на Комисията във връзка с принципа на ОУПИ.

1.3.   СЪВМЕСТНА ПРОЦЕДУРА ПО ДЕЛА SA.21877, SA.27585 И SA.31149

СЪВМЕСТНА ПРОЦЕДУРА ПО ДЕЛА SA.21877, SA.27585 И SA.31149

| (47) | През 2014 г. Комисията обедини процедури SA.21877, SA.27585 и SA.31149. |
| --- | --- |

(47)

През 2014 г. Комисията обедини процедури SA.21877, SA.27585 и SA.31149.

| (48) | С писмо от 30 септември 2014 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия. |
| --- | --- |

(48)

С писмо от 30 септември 2014 г. Комисията поиска допълнителна информация от Германия.

| (49) | На 6 октомври 2014 г. Германия поиска от Комисията да удължи крайния срок за представяне на исканата информация до 30 ноември 2014 г. Комисията удължи крайния срок до 17 ноември 2014 г. На 21 ноември 2014 г. Комисията изпрати на Германия напомняне да представи исканата информация до 3 декември 2014 г. Комисията заяви, че ако това напомняне не бъде спазено, ще бъде издадено разпореждане за информация в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999. Германия представи исканата информация на 3 декември 2014 г. След проведена телеконференция на 18 декември 2014 г. Германия представи допълнителна информация на 12 януари 2015 г. и 14 януари 2015 г. |
| --- | --- |

(49)

На 6 октомври 2014 г. Германия поиска от Комисията да удължи крайния срок за представяне на исканата информация до 30 ноември 2014 г. Комисията удължи крайния срок до 17 ноември 2014 г. На 21 ноември 2014 г. Комисията изпрати на Германия напомняне да представи исканата информация до 3 декември 2014 г. Комисията заяви, че ако това напомняне не бъде спазено, ще бъде издадено разпореждане за информация в съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 659/1999. Германия представи исканата информация на 3 декември 2014 г. След проведена телеконференция на 18 декември 2014 г. Германия представи допълнителна информация на 12 януари 2015 г. и 14 януари 2015 г.

| (50) | Комисията получи информация от Ryanair с електронни писма от 26 януари 2015 г., 9 февруари 2015 г. и 27 февруари 2015 г. |
| --- | --- |

(50)

Комисията получи информация от Ryanair с електронни писма от 26 януари 2015 г., 9 февруари 2015 г. и 27 февруари 2015 г.

| (51) | На 30 януари 2015 г. Air Berlin изрази интерес по отношение на решение на Комисията относно предполагаемата държавна помощ за Ryanair. |
| --- | --- |

(51)

На 30 януари 2015 г. Air Berlin изрази интерес по отношение на решение на Комисията относно предполагаемата държавна помощ за Ryanair.

| (52) | С писмо от 23 март 2015 г. Комисията представи допълнителни мнения от трети страни, като покани Германия да представи своето мнение. Германия отговори на 9 април 2015 г., като представи своето мнение по коментарите на третите страни. |
| --- | --- |

(52)

С писмо от 23 март 2015 г. Комисията представи допълнителни мнения от трети страни, като покани Германия да представи своето мнение. Германия отговори на 9 април 2015 г., като представи своето мнение по коментарите на третите страни.

| (53) | С електронно писмо от 20 април 2015 г. Комисията поиска допълнителна информация относно дружеството Yasmina Flughafenmanagement GmbH („Yasmina“) (17) — оператор на летище Любек през 2013 и 2014 г. На 4 май 2015 г. на Германия бяха изпратени допълнителни въпроси относно платената от Infratil цена за опцията за продажба. |
| --- | --- |

(53)

С електронно писмо от 20 април 2015 г. Комисията поиска допълнителна информация относно дружеството Yasmina Flughafenmanagement GmbH („Yasmina“) (17) — оператор на летище Любек през 2013 и 2014 г. На 4 май 2015 г. на Германия бяха изпратени допълнителни въпроси относно платената от Infratil цена за опцията за продажба.

17

| (54) | Hansestadt Lübeck отговори на 5 май 2015 г., като представи отговори на въпросите относно Yasmina. С писмо от 11 май 2015 г. Германия отговори на искането на Комисията за повече информация относно цената на опцията за продажба. |
| --- | --- |

(54)

Hansestadt Lübeck отговори на 5 май 2015 г., като представи отговори на въпросите относно Yasmina. С писмо от 11 май 2015 г. Германия отговори на искането на Комисията за повече информация относно цената на опцията за продажба.

| (55) | На 13 май 2015 г. Комисията отправи въпрос към Oxera относно предполагаемата държавна помощ за таксите за размразяване. В отговор на искането, на 18 май 2015 г. Oxera представи доклад относно размразяването. |
| --- | --- |

(55)

На 13 май 2015 г. Комисията отправи въпрос към Oxera относно предполагаемата държавна помощ за таксите за размразяване. В отговор на искането, на 18 май 2015 г. Oxera представи доклад относно размразяването.

| (56) | С електронно писмо от 22 май 2015 г. Комисията поиска от Oxera пояснение относно докладите на дружеството от септември 2014 г. и февруари 2015 г. относно рентабилността на допълнителните писма, подписани между Ryanair и FLG през 2010 г. Комисията получи отговор на 28 май 2015 г. |
| --- | --- |

(56)

С електронно писмо от 22 май 2015 г. Комисията поиска от Oxera пояснение относно докладите на дружеството от септември 2014 г. и февруари 2015 г. относно рентабилността на допълнителните писма, подписани между Ryanair и FLG през 2010 г. Комисията получи отговор на 28 май 2015 г.

| (57) | На 23 юни 2015 г. Комисията отправи допълнителни въпроси към Германия. Отговорите бяха получени на 25 юни 2015 г. и 3 юли 2015 г. Комисията изпрати допълнителни въпроси на Германия на 29 юни 2015 г., отговорите на които бяха получени с писмо от 24 юли 2015 г. |
| --- | --- |

(57)

На 23 юни 2015 г. Комисията отправи допълнителни въпроси към Германия. Отговорите бяха получени на 25 юни 2015 г. и 3 юли 2015 г. Комисията изпрати допълнителни въпроси на Германия на 29 юни 2015 г., отговорите на които бяха получени с писмо от 24 юли 2015 г.

| (58) | На 3 юли 2015 г. Ryanair изпрати на Комисията обяснителна бележка от Oxera. |
| --- | --- |

(58)

На 3 юли 2015 г. Ryanair изпрати на Комисията обяснителна бележка от Oxera.

| (59) | На 4 август 2015 г. Комисията отправи допълнителни въпроси към Германия. Отговорите бяха получени на 10 септември 2015 г. |
| --- | --- |

(59)

На 4 август 2015 г. Комисията отправи допълнителни въпроси към Германия. Отговорите бяха получени на 10 септември 2015 г.

| (60) | На 30 ноември 2015 г. Ryanair представи на Комисията още една бележка от Oxera, в която се оценява дали споразуменията между летището и авиокомпаниите отговарят на принципа на ОУПИ в контекста на цялостната рентабилност на летището. Hansestadt Lübeck представи допълнителна информация на 20 януари 2016 г., а Германия — на 19 февруари 2016 г. |
| --- | --- |

(60)

На 30 ноември 2015 г. Ryanair представи на Комисията още една бележка от Oxera, в която се оценява дали споразуменията между летището и авиокомпаниите отговарят на принципа на ОУПИ в контекста на цялостната рентабилност на летището. Hansestadt Lübeck представи допълнителна информация на 20 януари 2016 г., а Германия — на 19 февруари 2016 г.

1.4.   ОБЖАЛВАНЕ НА РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ОТ 2012 Г. ПО ОТНОШЕНИЕ НА ТАРИФАТА НА ЛЕТИЩНИТЕ ТАКСИ

ОБЖАЛВАНЕ НА РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ОТ 2012 Г. ПО ОТНОШЕНИЕ НА ТАРИФАТА НА ЛЕТИЩНИТЕ ТАКСИ

| (61) | Hansestadt Lübeck поиска частична отмяна на решението за откриване на процедурата от 2012 г. Общият съд отмени решението за откриване на процедурата от 2012 г. по отношение на тарифата на летищните такси, приета за летище Любек през 2006 г. („тарифа на таксите от 2006 г.“) (18). Комисията обжалва това решение пред Съда, който потвърди решението на Общия съд (19). По този начин решението за откриване на процедурата от 2012 г. беше окончателно отменено по отношение на тарифата на таксите от 2006 г. Поради това тарифата на таксите от 2006 г. няма да бъде предмет на оценка в настоящото решение. |
| --- | --- |

(61)

Hansestadt Lübeck поиска частична отмяна на решението за откриване на процедурата от 2012 г. Общият съд отмени решението за откриване на процедурата от 2012 г. по отношение на тарифата на летищните такси, приета за летище Любек през 2006 г. („тарифа на таксите от 2006 г.“) (18). Комисията обжалва това решение пред Съда, който потвърди решението на Общия съд (19). По този начин решението за откриване на процедурата от 2012 г. беше окончателно отменено по отношение на тарифата на таксите от 2006 г. Поради това тарифата на таксите от 2006 г. няма да бъде предмет на оценка в настоящото решение.

18

19

2.   ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ

ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ

2.1.   КОНТЕКСТ НА РАЗСЛЕДВАНЕТО И НА МЕРКИТЕ

КОНТЕКСТ НА РАЗСЛЕДВАНЕТО И НА МЕРКИТЕ

2.1.1.   
  Регион на обслужване, развитие на пътникопотока и авиокомпании, обслужващи летището

Регион на обслужване, развитие на пътникопотока и авиокомпании, обслужващи летището

| (62) | Летище Любек е разположено на приблизително 73 километра от град Хамбург в провинция Шлезвиг-Холщайн, Германия. |
| --- | --- |

(62)

Летище Любек е разположено на приблизително 73 километра от град Хамбург в провинция Шлезвиг-Холщайн, Германия.

| (63) | Самото летище определя своя регион на обслужване като метрополния район на град Хамбург и Йоресун (област Голям Копенхаген/Малмьо). Този регион може да се обслужва от следните летища:






  — | летище Хамбург (~ 78 километра от летище Любек, ~ 65 минути с автомобил), |
| --- | --- | --- |

(63)

Самото летище определя своя регион на обслужване като метрополния район на град Хамбург и Йоресун (област Голям Копенхаген/Малмьо). Този регион може да се обслужва от следните летища:

—

летище Хамбург (~ 78 километра от летище Любек, ~ 65 минути с автомобил),

| — | летище Росток (~ 134 километра от летище Любек, ~ 1 час и 19 минути с автомобил), |
| --- | --- |

—

летище Росток (~ 134 километра от летище Любек, ~ 1 час и 19 минути с автомобил),

| — | летище Бремен (~ 185 километра от летище Любек, ~ 1 час и 56 минути с автомобил), |
| --- | --- |

—

летище Бремен (~ 185 километра от летище Любек, ~ 1 час и 56 минути с автомобил),

| — | летище Хановер (~ 208 километра от летище Любек, ~ 2 часа и 8 минути с автомобил) и |
| --- | --- |

—

летище Хановер (~ 208 километра от летище Любек, ~ 2 часа и 8 минути с автомобил) и

| — | летище Копенхаген (~ 280 километра от летище Любек, ~ 3 часа с автомобил и ферибот). |
| --- | --- |

—

летище Копенхаген (~ 280 километра от летище Любек, ~ 3 часа с автомобил и ферибот).

| (64) | Съгласно проучване на пазара, проведено от летището през 2009 г., мнозинството от (заминаващите) пътници на летище Любек идват от Хамбург (т.е. 47,20 %). Летището е очаквало увеличение на заминаващите пътници от Дания след завършването на постоянната връзка в пролива Фемарн-Белт между Германия и Дания. На фигура 1 се обобщава произходът на пътниците на летище Любек.

  Фигура 1


  Произход на заминаващите пътници на летище Любек (проучване на пазара, 2009 г.)




  Шлезвиг-Холщайн, 33 %
  Дания, 5 %
  Бремен, 14 %
  Хамбург, 47 % |
| --- | --- |

(64)

Съгласно проучване на пазара, проведено от летището през 2009 г., мнозинството от (заминаващите) пътници на летище Любек идват от Хамбург (т.е. 47,20 %). Летището е очаквало увеличение на заминаващите пътници от Дания след завършването на постоянната връзка в пролива Фемарн-Белт между Германия и Дания. На фигура 1 се обобщава произходът на пътниците на летище Любек.

Фигура 1

Фигура 1

Произход на заминаващите пътници на летище Любек (проучване на пазара, 2009 г.)

Произход на заминаващите пътници на летище Любек (проучване на пазара, 2009 г.)

Шлезвиг-Холщайн, 33 %

Дания, 5 %

Бремен, 14 %

Хамбург, 47 %

| (65) | Пътникопотокът на летището се е увеличил от 48 652 души през 1999 г. на 546 146 души през 2010 г. (вж. таблица 1). Летището е очаквало броят на пътниците да се увеличи на 2,2 милиона души до 2015 г. Такова развитие на пътникопотока обаче не е настъпило.

  Таблица 1


  Развитие на пътникопотока на летище Любек през периода от 1999 г. до 2013 г.
   (20)







  Година | Брой пътници |
| --- | --- | --- |
| 1999 г. | 48 652 |
| 2000 г. | 142 586 |
| 2001 г. | 192 726 |
| 2002 г. | 244 768 |
| 2003 г. | 514 560 |
| 2004 г. | 578 475 |
| 2005 г. | 710 788 |
| 2006 г. | 677 638 |
| 2007 г. | 612 858 |
| 2008 г. | 544 339 |
| 2009 г. | 697 559 |
| 2010 г. | 546 146 |
| 2011 г. | 344 068 |
| 2012 г. | 359 974 |
| 2013 г. | 367 252 |

(65)

Пътникопотокът на летището се е увеличил от 48 652 души през 1999 г. на 546 146 души през 2010 г. (вж. таблица 1). Летището е очаквало броят на пътниците да се увеличи на 2,2 милиона души до 2015 г. Такова развитие на пътникопотока обаче не е настъпило.

Таблица 1

Таблица 1

Развитие на пътникопотока на летище Любек през периода от 1999 г. до 2013 г.
   (20)

Развитие на пътникопотока на летище Любек през периода от 1999 г. до 2013 г.

20

Година

Брой пътници

1999 г.

48 652

2000 г.

142 586

2001 г.

192 726

2002 г.

244 768

2003 г.

514 560

2004 г.

578 475

2005 г.

710 788

2006 г.

677 638

2007 г.

612 858

2008 г.

544 339

2009 г.

697 559

2010 г.

546 146

2011 г.

344 068

2012 г.

359 974

2013 г.

367 252

| (66) | Към датата на приемане на настоящото решение нито една авиокомпания не извършва полети от Любек. Не се предлагат нито редовни, нито чартърни полети. |
| --- | --- |

(66)

Към датата на приемане на настоящото решение нито една авиокомпания не извършва полети от Любек. Не се предлагат нито редовни, нито чартърни полети.

2.1.2.   
  Собственост върху летището

Собственост върху летището

| (67) | Летище Любек първоначално е било експлоатирано от FLG — дружество с ограничена отговорност. Hansestadt Lübeck е продължило да бъде собственик на известна част от летищната инфраструктура и земята. FLG е използвало летищната инфраструктура въз основа на споразумение за лизинг. Собствеността върху FLG се е променила няколко пъти през последните години. До 30 ноември 2005 г. Hansestadt Lübeck е бил единствен акционер във FLG, като е притежавал 100 % от акциите. Съгласно „споразумението за участие от 2005 г.“ (Beteiligungsvertrag), Hansestadt Lübeck е продал 90 % от своите акции във FLG на Infratil, считано от 1 декември 2005 г. Hansestadt Lübeck е продължил да бъде собственик на останалите 10 % като миноритарен акционер. Споразумението за участие от 2005 г. включва редица условия и опции за продажба/покупка за двете страни (за повече подробности вж. раздел 2.3.1). |
| --- | --- |

(67)

Летище Любек първоначално е било експлоатирано от FLG — дружество с ограничена отговорност. Hansestadt Lübeck е продължило да бъде собственик на известна част от летищната инфраструктура и земята. FLG е използвало летищната инфраструктура въз основа на споразумение за лизинг. Собствеността върху FLG се е променила няколко пъти през последните години. До 30 ноември 2005 г. Hansestadt Lübeck е бил единствен акционер във FLG, като е притежавал 100 % от акциите. Съгласно „споразумението за участие от 2005 г.“ (Beteiligungsvertrag), Hansestadt Lübeck е продал 90 % от своите акции във FLG на Infratil, считано от 1 декември 2005 г. Hansestadt Lübeck е продължил да бъде собственик на останалите 10 % като миноритарен акционер. Споразумението за участие от 2005 г. включва редица условия и опции за продажба/покупка за двете страни (за повече подробности вж. раздел 2.3.1).

FLG

| (68) | С цел на Infratil да не се позволи да упражни своята опция за продажба, през 2009 г. Hansestadt Lübeck и Infratil са подписали допълнително споразумение (Ergänzungsvereinbarung 2009). Съгласно допълнителното споразумение за 2009 г. Infratil е трябвало да продължи да експлоатира летището до октомври 2009 г. и в замяна е било компенсирано за определени разходи (вж. таблица 3). |
| --- | --- |

(68)

С цел на Infratil да не се позволи да упражни своята опция за продажба, през 2009 г. Hansestadt Lübeck и Infratil са подписали допълнително споразумение (Ergänzungsvereinbarung 2009). Съгласно допълнителното споразумение за 2009 г. Infratil е трябвало да продължи да експлоатира летището до октомври 2009 г. и в замяна е било компенсирано за определени разходи (вж. таблица 3).

| (69) | В края на 2009 г. Infratil е упражнило своята опция за продажба и е продал своя дял обратно на Hansestadt Lübeck. |
| --- | --- |

(69)

В края на 2009 г. Infratil е упражнило своята опция за продажба и е продал своя дял обратно на Hansestadt Lübeck.

| (70) | От ноември 2009 г. Hansestadt Lübeck отново е станал единствен собственик (100 % от акциите) на FLG. През ноември 2009 г. градският съвет на Любек („Bürgerschaft“) (21) е взел решение до края на февруари 2010 г. да се намери нов частен инвеститор за FLG и летището да не получава никакво допълнително финансиране. |
| --- | --- |

(70)

От ноември 2009 г. Hansestadt Lübeck отново е станал единствен собственик (100 % от акциите) на FLG. През ноември 2009 г. градският съвет на Любек („Bürgerschaft“) (21) е взел решение до края на февруари 2010 г. да се намери нов частен инвеститор за FLG и летището да не получава никакво допълнително финансиране.

Bürgerschaft

21

| (71) | На 25 април 2010 г. гражданите на Hansestadt Lübeck са решили чрез обществено гласуване да се гарантира оцеляването на летище Любек. Hansestadt Lübeck е счел, че са необходими допълнителни инвестиции за подобряване на летищната инфраструктура с цел приватизиране на летището. |
| --- | --- |

(71)

На 25 април 2010 г. гражданите на Hansestadt Lübeck са решили чрез обществено гласуване да се гарантира оцеляването на летище Любек. Hansestadt Lübeck е счел, че са необходими допълнителни инвестиции за подобряване на летищната инфраструктура с цел приватизиране на летището.

| (72) | На 16 август 2012 г. Hansestadt Lübeck е публикувало покана за участие в търг в притурката към Официален вестник на Европейския съюз (22) относно продажбата на летище Любек. До 24 септември 2012 г. са били получени седем писма за изразяване на интерес. До 15 октомври 2012 г. пет страни са представили примерни необвързващи оферти. До 20 ноември 2012 г. три страни се представили окончателни обвързващи оферти. Било еизвършено сравнение на трите оферти. То е включвало система за разпределение на точки, при която се вземат предвид както финансовата оферта, така и съответните планове за стопанска дейност и развитие. Категорично най-изгодна е била офертата на 3Y Logistic und Projektbetreuung GmbH, Frankfurt („3Y“), която е предвиждала сделка с активи. 3Y е било холдингово дружество на Yasmina — дружество с ограничена отговорност, създадено с цел закупуване и експлоатация на летище Любек. На 29 ноември 2012 г.Bürgerschaft на Любек се съгласил с условията и продажбата. Договорът за продажба е бил подписан на 14 декември 2012 г. и е влязъл в сила на 1 януари 2013 г. Yasmina е придобило някои от активите на FLG. Активите, които не са били продадени на Yasmina, са били прехвърлени на Hansestadt Lübeck чрез вливане на FLG в Hansestadt Lübeck („Verschmelzung“ на немски език). По този начин FLG е престанало да съществува като независим правен субект. |
| --- | --- |

(72)

На 16 август 2012 г. Hansestadt Lübeck е публикувало покана за участие в търг в притурката към Официален вестник на Европейския съюз (22) относно продажбата на летище Любек. До 24 септември 2012 г. са били получени седем писма за изразяване на интерес. До 15 октомври 2012 г. пет страни са представили примерни необвързващи оферти. До 20 ноември 2012 г. три страни се представили окончателни обвързващи оферти. Било еизвършено сравнение на трите оферти. То е включвало система за разпределение на точки, при която се вземат предвид както финансовата оферта, така и съответните планове за стопанска дейност и развитие. Категорично най-изгодна е била офертата на 3Y Logistic und Projektbetreuung GmbH, Frankfurt („3Y“), която е предвиждала сделка с активи. 3Y е било холдингово дружество на Yasmina — дружество с ограничена отговорност, създадено с цел закупуване и експлоатация на летище Любек. На 29 ноември 2012 г.Bürgerschaft на Любек се съгласил с условията и продажбата. Договорът за продажба е бил подписан на 14 декември 2012 г. и е влязъл в сила на 1 януари 2013 г. Yasmina е придобило някои от активите на FLG. Активите, които не са били продадени на Yasmina, са били прехвърлени на Hansestadt Lübeck чрез вливане на FLG в Hansestadt Lübeck („Verschmelzung“ на немски език). По този начин FLG е престанало да съществува като независим правен субект.

Официален вестник на Европейския съюз

22

сделка с активи

Bürgerschaft

| (73) | В резултат на непрекъснатите загуби, отчитани от летището, през април 2014 г. Yasmina е обявило несъстоятелност, което е довело до откриване на производство по несъстоятелност на 23 април 2014 г. На 1 август 2014 г. летище Любек е било поето от китайски инвеститор — PuRen Germany GmbH („PuRen“). През септември 2015 г. PuRen е обявило несъстоятелност, което е доведе до откриване на производство по несъстоятелност на 30 септември 2015 г. На 1 юли 2016 г. летище Любек е било поето от Stöcker Flughafen GmbH & Co. KG („Stöcker“). |
| --- | --- |

(73)

В резултат на непрекъснатите загуби, отчитани от летището, през април 2014 г. Yasmina е обявило несъстоятелност, което е довело до откриване на производство по несъстоятелност на 23 април 2014 г. На 1 август 2014 г. летище Любек е било поето от китайски инвеститор — PuRen Germany GmbH („PuRen“). През септември 2015 г. PuRen е обявило несъстоятелност, което е доведе до откриване на производство по несъстоятелност на 30 септември 2015 г. На 1 юли 2016 г. летище Любек е било поето от Stöcker Flughafen GmbH & Co. KG („Stöcker“).

| (74) | Комисията разследва следните мерки, които евентуално представляват държавна помощ в полза на FLG, Infratil, Ryanair и другите авиокомпании, използващи летището. |
| --- | --- |

(74)

Комисията разследва следните мерки, които евентуално представляват държавна помощ в полза на FLG, Infratil, Ryanair и другите авиокомпании, използващи летището.

2.2.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА FLG

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА FLG

| (75) | Комисията започна официална процедура по разследване относно следните мерки в полза на FLG:






  — | поемане на всички загуби, понесени в периода от 1978 г. до 2004 г., |
| --- | --- | --- |

(75)

Комисията започна официална процедура по разследване относно следните мерки в полза на FLG:

—

поемане на всички загуби, понесени в периода от 1978 г. до 2004 г.,

| — | споразумение за лизинг на земя и летищна инфраструктура (преди 1 януари 2006 г.) на цена под пазарната, |
| --- | --- |

—

споразумение за лизинг на земя и летищна инфраструктура (преди 1 януари 2006 г.) на цена под пазарната,

| — | поемане на непогасени задължения в резултат на няколко заема, които FLG е изтеглило от търговски банки, |
| --- | --- |

—

поемане на непогасени задължения в резултат на няколко заема, които FLG е изтеглило от търговски банки,

| — | инвестиционна помощ за FLG посредством решението за регионалните летища от 2005 г. (23) и предполагаемото му нарушаване, |
| --- | --- |

—

инвестиционна помощ за FLG посредством решението за регионалните летища от 2005 г. (23) и предполагаемото му нарушаване,

23

| — | компенсация за загубите на FLG от ноември 2009 г. насам, |
| --- | --- |

—

компенсация за загубите на FLG от ноември 2009 г. насам,

| — | финансиране на инфраструктурни инвестиции от Hansestadt Lübeck и провинция Шлезвиг-Холщайн в периода 2010—2015 г., |
| --- | --- |

—

финансиране на инфраструктурни инвестиции от Hansestadt Lübeck и провинция Шлезвиг-Холщайн в периода 2010—2015 г.,

| — | подчиненост на акционерните заеми, отпуснати на FLG, от страна на Hansestadt Lübeck. |
| --- | --- |

—

подчиненост на акционерните заеми, отпуснати на FLG, от страна на Hansestadt Lübeck.

2.3.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА INFRATIL

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА INFRATIL

2.3.1.   
  Продажба на акции на FLG

Продажба на акции на FLG

| (76) | С оглед на непрекъснатите оперативни загуби на FLG Hansestadt Lübeck е решил да продаде своите акции във FLG. С цел да определи най-добрият купувач градът е обявил покана за участие в търг, която е била публикувана в Официален вестник на Европейския съюз на 21 март 2003 г. |
| --- | --- |

(76)

С оглед на непрекъснатите оперативни загуби на FLG Hansestadt Lübeck е решил да продаде своите акции във FLG. С цел да определи най-добрият купувач градът е обявил покана за участие в търг, която е била публикувана в Официален вестник на Европейския съюз на 21 март 2003 г.

Официален вестник на Европейския съюз

| (77) | Hansestadt Lübeck е получи заявления за интерес от пет предприятия. Той е изпратил пакет, съдържащ по-подробна информация, на първите четири предприятия. Едно предприятие е подало своята примерна оферта на 17 юни 2003 г., след изтичане на крайния срок. |
| --- | --- |

(77)

Hansestadt Lübeck е получи заявления за интерес от пет предприятия. Той е изпратил пакет, съдържащ по-подробна информация, на първите четири предприятия. Едно предприятие е подало своята примерна оферта на 17 юни 2003 г., след изтичане на крайния срок.

| (78) | Само едно предприятие, а именно Infratil, е представило официална оферта. Поради това Hansestadt Lübeck е започнал преговори с Infratil. През март 2005 г. е било сключено първото споразумение за продажба. То обаче е било обвързано с условието за придобиване на окончателно одобрение на планирането (Planfeststellungsbeschluss) за разширяване на пистата на летището в рамките на определен срок. След постановяването на решението на Висшия административен съд (Oberverwaltungsgericht, „OVG“) на Schleswig от 18 юли 2005 г. (24) това решение вече не е могло да бъде изпълнено. |
| --- | --- |

(78)

Само едно предприятие, а именно Infratil, е представило официална оферта. Поради това Hansestadt Lübeck е започнал преговори с Infratil. През март 2005 г. е било сключено първото споразумение за продажба. То обаче е било обвързано с условието за придобиване на окончателно одобрение на планирането (Planfeststellungsbeschluss) за разширяване на пистата на летището в рамките на определен срок. След постановяването на решението на Висшия административен съд (Oberverwaltungsgericht, „OVG“) на Schleswig от 18 юли 2005 г. (24) това решение вече не е могло да бъде изпълнено.

24

| (79) | Съдебното решение е променило принципно позицията на двете страни в преговорите. Тъй като в резултат на предишната процедура за възлагане на обществена поръчка е била получена само една официална оферта, Hansestadt Lübeck е счел, че е малко вероятно да има повече заинтересовани страни, след като разширяването на летището бъде преустановено. Поради това той е взел решение да не публикува втора покана за участие в търг. Вместо това Hansestadt Lübeck и Infratil са подновили преговорите въз основа на новите факти и са постигнали съгласие за условен договор за приватизация. На 24 октомври 2005 г. е било подписано споразумение за участие („споразумението за участие от 2005 г.“). То е влязло в сила на 1 декември 2005 г. |
| --- | --- |

(79)

Съдебното решение е променило принципно позицията на двете страни в преговорите. Тъй като в резултат на предишната процедура за възлагане на обществена поръчка е била получена само една официална оферта, Hansestadt Lübeck е счел, че е малко вероятно да има повече заинтересовани страни, след като разширяването на летището бъде преустановено. Поради това той е взел решение да не публикува втора покана за участие в търг. Вместо това Hansestadt Lübeck и Infratil са подновили преговорите въз основа на новите факти и са постигнали съгласие за условен договор за приватизация. На 24 октомври 2005 г. е било подписано споразумение за участие („споразумението за участие от 2005 г.“). То е влязло в сила на 1 декември 2005 г.

| (80) | В споразумението за участие от 2005 г. е бил предвиден трансфер на 90 % от акциите във FLG от Hansestadt Lübeck на Infratil, считано от 1 декември 2005 г. В замяна на това Infratil е заплатило т. нар. „покупна цена I“ в размер на [...] EUR (*1), както и допълнителна сума в размер на [...] EUR на Hansestadt Lübeck, отговаряща на паричен кредит, който Hansestadt Lübeck е отпуснал преди това на FLG за финансиране на оперативни разходи и нови инвестиции. Infratil също така е трябвало да поеме оперативните загуби на летището за 2005 г. |
| --- | --- |

(80)

В споразумението за участие от 2005 г. е бил предвиден трансфер на 90 % от акциите във FLG от Hansestadt Lübeck на Infratil, считано от 1 декември 2005 г. В замяна на това Infratil е заплатило т. нар. „покупна цена I“ в размер на [...] EUR (*1), както и допълнителна сума в размер на [...] EUR на Hansestadt Lübeck, отговаряща на паричен кредит, който Hansestadt Lübeck е отпуснал преди това на FLG за финансиране на оперативни разходи и нови инвестиции. Infratil също така е трябвало да поеме оперативните загуби на летището за 2005 г.

*1

| (81) | Освен това в споразумението за участие от 2005 г. е било предвидено, че на по-късен етап Infratil трябва да заплати „покупна цена II“ в размер на [...] EUR, ако бъдат изпълнени следните две условия:






  а) | ако летището получи безусловно и окончателно одобрение на планирането, което обхваща някои договорно определени елементи (вж. съображение 82) и което не налага на FLG активни мерки за управление на шума, като например забрана за нощни полети или квота за шум (Lärmkontingent), или ако FLG сключи договори за строителни работи по отношение на договорно определени мерки на определена стойност; |
| --- | --- | --- |

(81)

Освен това в споразумението за участие от 2005 г. е било предвидено, че на по-късен етап Infratil трябва да заплати „покупна цена II“ в размер на [...] EUR, ако бъдат изпълнени следните две условия:

а)

ако летището получи безусловно и окончателно одобрение на планирането, което обхваща някои договорно определени елементи (вж. съображение 82) и което не налага на FLG активни мерки за управление на шума, като например забрана за нощни полети или квота за шум (Lärmkontingent), или ако FLG сключи договори за строителни работи по отношение на договорно определени мерки на определена стойност;

| б) | ако през 2008 г. бъдат превозени поне [...] пътници или, в случай че условие 1 вече е било изпълнено през 2006 или 2007 г., ако през 2006 г. бъдат превозени [...] пътници или през 2007 г. бъдат превозени [...] пътници. |
| --- | --- |

б)

ако през 2008 г. бъдат превозени поне [...] пътници или, в случай че условие 1 вече е било изпълнено през 2006 или 2007 г., ако през 2006 г. бъдат превозени [...] пътници или през 2007 г. бъдат превозени [...] пътници.

| (82) | Договорно определените елементи от одобрението на планирането обхващат следното:






  — | разширяване на пистите, |
| --- | --- | --- |

(82)

Договорно определените елементи от одобрението на планирането обхващат следното:

—

разширяване на пистите,

| — | инсталиране на инструментална система за кацане от категория II или III („ILS CAT II“ или „ILS CAT III“), |
| --- | --- |

—

инсталиране на инструментална система за кацане от категория II или III („ILS CAT II“ или „ILS CAT III“),

| — | разширяване на пространството за паркиране, |
| --- | --- |

—

разширяване на пространството за паркиране,

| — | разширяване на територията на съществуващото летище, |
| --- | --- |

—

разширяване на територията на съществуващото летище,

| — | разширяване на перона. |
| --- | --- |

—

разширяване на перона.

| (83) | От покупна цена II е трябвало да се приспаднат следните елементи:






  — | покупна цена I ([...] EUR), |
| --- | --- | --- |

(83)

От покупна цена II е трябвало да се приспаднат следните елементи:

—

покупна цена I ([...] EUR),

| — | оперативните загуби на летището от 2005 г. до 2008 г., чийто максимален общ размер възлиза на [...] EUR, |
| --- | --- |

—

оперативните загуби на летището от 2005 г. до 2008 г., чийто максимален общ размер възлиза на [...] EUR,

| — | разходите, произтичащи от делото за държавна помощ, заведено от Air Berlin пред германските граждански съдилища, които според Германия възлизат на [...] EUR, |
| --- | --- |

—

разходите, произтичащи от делото за държавна помощ, заведено от Air Berlin пред германските граждански съдилища, които според Германия възлизат на [...] EUR,

| — | ако бъде издадено одобрение на планирането с договорно определените елементи (вж. съображение 82) — разликата между разходите за одобрението на планирането (без разходите за компенсаторни мерки) и еднократна сума в размер на [...] EUR; според Германия тази разлика е в размер на [...] EUR, |
| --- | --- |

—

ако бъде издадено одобрение на планирането с договорно определените елементи (вж. съображение 82) — разликата между разходите за одобрението на планирането (без разходите за компенсаторни мерки) и еднократна сума в размер на [...] EUR; според Германия тази разлика е в размер на [...] EUR,

| — | ако не бъде издадено одобрение на планирането с договорно определените елементи (вж. съображение 82) — разходите за одобрението на планирането. |
| --- | --- |

—

ако не бъде издадено одобрение на планирането с договорно определените елементи (вж. съображение 82) — разходите за одобрението на планирането.

| (84) | Съгласно споразумението за участие от 2005 г. разходите за одобрението на планирането обхващат всички разходи, които имат отношение към ликвидността (liquiditätswirksam). Това включва разходи за компенсаторни мерки (Aufwendungen für Ausgleichsmaßnahmen) за процедурата по одобрение на планирането, проведена между 1 октомври 2005 г. и 31 декември 2008 г. |
| --- | --- |

(84)

Съгласно споразумението за участие от 2005 г. разходите за одобрението на планирането обхващат всички разходи, които имат отношение към ликвидността (liquiditätswirksam). Това включва разходи за компенсаторни мерки (Aufwendungen für Ausgleichsmaßnahmen) за процедурата по одобрение на планирането, проведена между 1 октомври 2005 г. и 31 декември 2008 г.

| (85) | Освен това споразумението за участие от 2005 г. съдържа опция за продажба, която позволява на Infratil да върне първоначално закупените акции във FLG и да си възстанови някои договорени разходи, ако






  — | до 31 декември 2008 г. не бъде получено одобрение на планирането или не бъдат сключени договори за строителните работи във връзка с мерките, посочени в съображение 82, и |
| --- | --- | --- |

(85)

Освен това споразумението за участие от 2005 г. съдържа опция за продажба, която позволява на Infratil да върне първоначално закупените акции във FLG и да си възстанови някои договорени разходи, ако

—

до 31 декември 2008 г. не бъде получено одобрение на планирането или не бъдат сключени договори за строителните работи във връзка с мерките, посочени в съображение 82, и

| — | ако не бъде постигнат определен пътникопоток. |
| --- | --- |

—

ако не бъде постигнат определен пътникопоток.

| (86) | В контекста на упражняването на опцията за продажба Hansestadt Lübeck е бил задължен да възстанови покупна цена I и да компенсира определени загуби. Съгласно споразумението за участие от 2005 г. Hansestadt Lübeck е трябвало да заплати [...] EUR на Infratil, ако дружеството упражни опцията за продажба. Тази сума беше изчислена, както следва:

  Таблица 2


  Цена на опцията за продажба към 31 декември 2008 г. в EUR







  Акционерни заеми от 2005 г. | [...] |
| --- | --- | --- |
| + салдо на акционерните заеми, отпуснати за: | |
| действителни одобрени оперативни загуби | [...] |
| действителни одобрени инвестиционни разходи | [...] |
| – публични средства | [...] |
| разходи за процеса по одобрение на планирането | [...] |
| разходи за правни услуги във връзка с Air Berlin | [...] |
| = салдо на отпуснатите акционерни заеми | [...] |
| + 5 % годишна лихва върху акционерните заеми | [...] |
| + покупна цена I | [...] |
| Общо | [...] |

(86)

В контекста на упражняването на опцията за продажба Hansestadt Lübeck е бил задължен да възстанови покупна цена I и да компенсира определени загуби. Съгласно споразумението за участие от 2005 г. Hansestadt Lübeck е трябвало да заплати [...] EUR на Infratil, ако дружеството упражни опцията за продажба. Тази сума беше изчислена, както следва:

Таблица 2

Таблица 2

Цена на опцията за продажба към 31 декември 2008 г. в EUR

Цена на опцията за продажба към 31 декември 2008 г. в EUR

Акционерни заеми от 2005 г.

[...]

- салдо на акционерните заеми, отпуснати за:

действителни одобрени оперативни загуби

[...]

действителни одобрени инвестиционни разходи

[...]

– публични средства

[...]

разходи за процеса по одобрение на планирането

[...]

разходи за правни услуги във връзка с Air Berlin

[...]

= салдо на отпуснатите акционерни заеми

= салдо на отпуснатите акционерни заеми

[...]

[...]

- 5 % годишна лихва върху акционерните заеми

[...]

- покупна цена I

[...]

Общо

Общо

[...]

[...]

2.3.2.   
  Допълнителното споразумение за 2009 г. и предоговарянето на опцията за продажба — поемане на допълнителни разходи, инвестиции и други разходи

Допълнителното споразумение за 2009 г. и предоговарянето на опцията за продажба — поемане на допълнителни разходи, инвестиции и други разходи

| (87) | През 2008 г. Infratil е обявило, че ще упражни своята опция за продажба, тъй като не е било получено одобрение на планирането, броят на клиентите не се е повишил до равнището, посочено в споразумението за участие от 2005 г., и оперативните разходи на FLG са се оказали по-големи от очакваното. За да задържи Infratil като летищен оператор, Hansestadt Lübeck се е съгласил да предоговори някои условия на споразумението за участие от 2005 г. по отношение на опцията за продажба. В резултат на това на 12 ноември 2008 г. е било подписано допълнителното споразумение за 2009 г., с което към цената на опцията за продажба, която Hansestadt Lübeck е трябвало да плати на Infratil съгласно споразумението за участие от 2005 г., са били добавени допълнителни разходи, инвестиции и други разходи, свързани с експлоатацията на летището през 2005 г. |
| --- | --- |

(87)

През 2008 г. Infratil е обявило, че ще упражни своята опция за продажба, тъй като не е било получено одобрение на планирането, броят на клиентите не се е повишил до равнището, посочено в споразумението за участие от 2005 г., и оперативните разходи на FLG са се оказали по-големи от очакваното. За да задържи Infratil като летищен оператор, Hansestadt Lübeck се е съгласил да предоговори някои условия на споразумението за участие от 2005 г. по отношение на опцията за продажба. В резултат на това на 12 ноември 2008 г. е било подписано допълнителното споразумение за 2009 г., с което към цената на опцията за продажба, която Hansestadt Lübeck е трябвало да плати на Infratil съгласно споразумението за участие от 2005 г., са били добавени допълнителни разходи, инвестиции и други разходи, свързани с експлоатацията на летището през 2005 г.

| (88) | Съгласно допълнителното споразумение за 2009 г. новата цена на опцията за продажба е била изчислена, както следва:

  Таблица 3


  Цена на опцията за продажба, октомври 2009 г. в EUR







  Цена на опцията за продажба (31 декември 2008 г.) | [...] |
| --- | --- | --- |
| + [...] % лихва върху цената на опцията за продажба от 2008 г. за 2009 г. | [...] |
| + салдо на акционерните заеми, отпуснати за: | |
| действителни одобрени оперативни загуби за 2009 г. | [...] |
| действителни одобрени инвестиционни разходи за 2009 г. | [...] |
| разходи за процеса по одобрение на планирането за 2009 г. | [...] |
| други разходи за 2009 г. | [...] |
| разходи за правни услуги във връзка с Air Berlin, понесени през 2009 г. | [...] |
| = салдо на отпуснатите акционерни заеми | [...] |
| + [...] % лихва върху акционерните заеми за 2009 г. | [...] |
| – разходи за 2009 г., които не са покрити от заеми | [...] |
| + прихващане на застрахователните обезщетения на групата (т.е. дял на застрахователните премии на групата Infratil, приписван на FLG) | [...] |
| Общо | [...] |

(88)

Съгласно допълнителното споразумение за 2009 г. новата цена на опцията за продажба е била изчислена, както следва:

Таблица 3

Таблица 3

Цена на опцията за продажба, октомври 2009 г. в EUR

Цена на опцията за продажба, октомври 2009 г. в EUR

Цена на опцията за продажба (31 декември 2008 г.)

[...]

- [...] % лихва върху цената на опцията за продажба от 2008 г. за 2009 г.

[...]

- салдо на акционерните заеми, отпуснати за:

действителни одобрени оперативни загуби за 2009 г.

[...]

действителни одобрени инвестиционни разходи за 2009 г.

[...]

разходи за процеса по одобрение на планирането за 2009 г.

[...]

други разходи за 2009 г.

[...]

разходи за правни услуги във връзка с Air Berlin, понесени през 2009 г.

[...]

= салдо на отпуснатите акционерни заеми

= салдо на отпуснатите акционерни заеми

[...]

[...]

- [...] % лихва върху акционерните заеми за 2009 г.

[...]

– разходи за 2009 г., които не са покрити от заеми

[...]

- прихващане на застрахователните обезщетения на групата (т.е. дял на застрахователните премии на групата Infratil, приписван на FLG)

[...]

Общо

Общо

[...]

[...]

| (89) | Застрахователните обезщетения на групата са били дължими от Hansestadt Lübeck в контекста на акционерен заем, който е бил отпуснат от Infratil на FLG. Застрахователната полица е покривала всички летища, управлявани от Infratil. Дялът на разходите, приписван на FLG, възлиза на [...] EUR. |
| --- | --- |

(89)

Застрахователните обезщетения на групата са били дължими от Hansestadt Lübeck в контекста на акционерен заем, който е бил отпуснат от Infratil на FLG. Застрахователната полица е покривала всички летища, управлявани от Infratil. Дялът на разходите, приписван на FLG, възлиза на [...] EUR.

| (90) | Следователно разликата между цената на опцията за продажба, платена в съответствие с допълнителното споразумение за 2009 г., и цената на опцията за продажба, която Hansestadt Lübeck е трябвало да плати съгласно споразумението за участие от 2005 г., е възлизала на [...] EUR. |
| --- | --- |

(90)

Следователно разликата между цената на опцията за продажба, платена в съответствие с допълнителното споразумение за 2009 г., и цената на опцията за продажба, която Hansestadt Lübeck е трябвало да плати съгласно споразумението за участие от 2005 г., е възлизала на [...] EUR.

| (91) | В замяна на това Infratil се е отказало от своето право да упражни своята опция за продажба преди 22 октомври 2009 г. и е предоставило допълнителни права за участие на Hansestadt Lübeck. В допълнение към това Infratil е представило на Hansestadt Lübeck писмо за намерение между FLG и Ryanair в писмен вид, в което двете страни потвърждават своето намерение да увеличат броя на пътниците и да си сътрудничат по отношение на установяването на Ryanair на летище Любек. |
| --- | --- |

(91)

В замяна на това Infratil се е отказало от своето право да упражни своята опция за продажба преди 22 октомври 2009 г. и е предоставило допълнителни права за участие на Hansestadt Lübeck. В допълнение към това Infratil е представило на Hansestadt Lübeck писмо за намерение между FLG и Ryanair в писмен вид, в което двете страни потвърждават своето намерение да увеличат броя на пътниците и да си сътрудничат по отношение на установяването на Ryanair на летище Любек.

2.4.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА RYANAIR

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА RYANAIR

2.4.1.   
  Споразумение от 2000 г.

Споразумение от 2000 г.

| (92) | До 2000 г. FLG е било летище, което е зависело от приходите от въздухоплавателни дейности, генерирани от чартърни полети и от въздухоплаване с общо предназначение. През 2000 г. летището е променило своя бизнес модел и е станало летище за нискотарифни превозвачи, като приходите са били генерирани чрез комбинация от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности. |
| --- | --- |

(92)

До 2000 г. FLG е било летище, което е зависело от приходите от въздухоплавателни дейности, генерирани от чартърни полети и от въздухоплаване с общо предназначение. През 2000 г. летището е променило своя бизнес модел и е станало летище за нискотарифни превозвачи, като приходите са били генерирани чрез комбинация от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности.

| (93) | На 29 май 2000 г. FLG е подписало споразумение за въздухоплавателни услуги с Ryanair („споразумението от 2000 г.“). В споразумението с Ryanair от 2000 г. са били посочени летищните такси, които Ryanair е следвало да плаща, както и стимулите за подкрепа за търговска реализация, които летището е следвало да плаща. Споразумението от 2000 г. е следвало да влезе в сила на 1 юни 2000 г. и да бъде валидно до 31 май 2010 г. |
| --- | --- |

(93)

На 29 май 2000 г. FLG е подписало споразумение за въздухоплавателни услуги с Ryanair („споразумението от 2000 г.“). В споразумението с Ryanair от 2000 г. са били посочени летищните такси, които Ryanair е следвало да плаща, както и стимулите за подкрепа за търговска реализация, които летището е следвало да плаща. Споразумението от 2000 г. е следвало да влезе в сила на 1 юни 2000 г. и да бъде валидно до 31 май 2010 г.

| (94) | За маршрута до Станстед летището е оценило разходите и приходите, както следва:

  Таблица 4


  Разходи и приходи във връзка със споразумението от 2000 г. от гледна точка на FLG








  Елементи на споразумението с Ryanair | < 18 ротации седмично | ≥ 18 ротации седмично |
| --- | --- | --- | --- |
| Разходи на FLG в EUR |
| Подкрепа за търговска реализация — разходи за всеки пристигащ пътник | [...] | [...] |
| | До 31 май 2005 г. | От 1 юни 2005 г. |
| Приходи на FLG в EUR |
| Дължими такси от Ryanair за всеки самолет | [...] | [...] |
| Дължими такси от Ryanair за всеки пристигащ пътник | [...] | [...] |
| Нетни дължими такси от Ryanair за всеки пристигащ пътник (такси минус подкрепата за търговска реализация) | [...] | [...] |
| Други: |
| Такса върху оборота за всеки билет, продаден от FLG | [...] % | [...] % |
| Комисиона върху оборота от отдаване на автомобили под наем, резервирани чрез FLG | [...] % | [...] % |
| Такса сигурност (заплащана от Ryanair на съответния държавен орган) в EUR | [...] | [...] |

(94)

За маршрута до Станстед летището е оценило разходите и приходите, както следва:

Таблица 4

Таблица 4

Разходи и приходи във връзка със споразумението от 2000 г. от гледна точка на FLG

Разходи и приходи във връзка със споразумението от 2000 г. от гледна точка на FLG

Елементи на споразумението с Ryanair

< 18 ротации седмично

≥ 18 ротации седмично

Разходи на FLG в EUR

Разходи на FLG в EUR

Подкрепа за търговска реализация — разходи за всеки пристигащ пътник

[...]

[...]

До 31 май 2005 г.

От 1 юни 2005 г.

Приходи на FLG в EUR

Приходи на FLG в EUR

Дължими такси от Ryanair за всеки самолет

[...]

[...]

Дължими такси от Ryanair за всеки пристигащ пътник

[...]

[...]

Нетни дължими такси от Ryanair за всеки пристигащ пътник (такси минус подкрепата за търговска реализация)

Нетни дължими такси от Ryanair за всеки пристигащ пътник (такси минус подкрепата за търговска реализация)

[...]

[...]

[...]

[...]

Други:

Други:

Такса върху оборота за всеки билет, продаден от FLG

[...] %

[...] %

Комисиона върху оборота от отдаване на автомобили под наем, резервирани чрез FLG

[...] %

[...] %

Такса сигурност (заплащана от Ryanair на съответния държавен орган) в EUR

[...]

[...]

2.4.2.   
  Споразумения от 2010 г.

Споразумения от 2010 г.

| (95) | На 29 март 2010 г. Ryanair и летище Любек са подписали допълнително писмо No 1 към споразумението от 2000 г., което обхваща периода от 28 март 2010 г. до 30 октомври 2010 г. С това допълнително писмо се удължава действието на споразумението от 2000 г. до 30 октомври 2010 г. и се въвежда ново плащане за стимулиране за всеки пътник в размер на [...] EUR, което FLG плаща на Ryanair, в допълнение към плащането за маркетингови услуги, посочено в споразумението от 2000 г., в размер на [...] EUR на пътник (под 18 ротации седмично) или [...] EUR на пътник (над 18 ротации седмично). Тъй като Ryanair е осъществявала повече от 18 ротации седмично, FLG е следвало да плаща на Ryanair общо [...] EUR на пътник. Тъй като всички други условия от споразумението от 2000 г. са били запазени, таксите за пътнически услуги за заминаващи пътници, които е следвало да се плащат на FLG, са били в размер на [...] EUR, таксите за перонно обслужване на единица наземно обслужване — [...] EUR, таксите за наземно обслужване на пътници — [...] EUR и таксите във връзка със сигурността за всеки пътник — [...] EUR. |
| --- | --- |

(95)

На 29 март 2010 г. Ryanair и летище Любек са подписали допълнително писмо No 1 към споразумението от 2000 г., което обхваща периода от 28 март 2010 г. до 30 октомври 2010 г. С това допълнително писмо се удължава действието на споразумението от 2000 г. до 30 октомври 2010 г. и се въвежда ново плащане за стимулиране за всеки пътник в размер на [...] EUR, което FLG плаща на Ryanair, в допълнение към плащането за маркетингови услуги, посочено в споразумението от 2000 г., в размер на [...] EUR на пътник (под 18 ротации седмично) или [...] EUR на пътник (над 18 ротации седмично). Тъй като Ryanair е осъществявала повече от 18 ротации седмично, FLG е следвало да плаща на Ryanair общо [...] EUR на пътник. Тъй като всички други условия от споразумението от 2000 г. са били запазени, таксите за пътнически услуги за заминаващи пътници, които е следвало да се плащат на FLG, са били в размер на [...] EUR, таксите за перонно обслужване на единица наземно обслужване — [...] EUR, таксите за наземно обслужване на пътници — [...] EUR и таксите във връзка със сигурността за всеки пътник — [...] EUR.

| (96) | През октомври 2010 г. е било подписано допълнително писмо No 2, което не запазва условията от допълнителното писмо от март 2010 г., а връща тарифата за плащания за маркетингови услуги, посочена в първоначалното споразумение от 2000 г. С допълнителното писмо от октомври 2010 г. условията на споразумение от 2000 г. са удължени с още 3 години до 1 ноември 2013 г. |
| --- | --- |

(96)

През октомври 2010 г. е било подписано допълнително писмо No 2, което не запазва условията от допълнителното писмо от март 2010 г., а връща тарифата за плащания за маркетингови услуги, посочена в първоначалното споразумение от 2000 г. С допълнителното писмо от октомври 2010 г. условията на споразумение от 2000 г. са удължени с още 3 години до 1 ноември 2013 г.

| (97) | В деня, в който влиза в сила допълнително писмо No 1, а именно 29 март 2010 г., FLG също така е подписало споразумение за маркетингови услуги с Airport Marketing Services Limited (AMS), дъщерно дружество на Ryanair и изцяло притежавано от нея. Това споразумение за маркетингови услуги също обхваща периода от 29 март 2010 г. до 30 октомври 2010 г. и в него се посочват рекламните услуги, които AMS следва да предоставя на уебсайта www.ryanair.com срещу сумата от [...] EUR, която FLG следва да плаща. |
| --- | --- |

(97)

В деня, в който влиза в сила допълнително писмо No 1, а именно 29 март 2010 г., FLG също така е подписало споразумение за маркетингови услуги с Airport Marketing Services Limited (AMS), дъщерно дружество на Ryanair и изцяло притежавано от нея. Това споразумение за маркетингови услуги също обхваща периода от 29 март 2010 г. до 30 октомври 2010 г. и в него се посочват рекламните услуги, които AMS следва да предоставя на уебсайта www.ryanair.com срещу сумата от [...] EUR, която FLG следва да плаща.

2.5.   ТАКСИ ЗА РАЗМРАЗЯВАНЕ НА ВЪЗДУХОПЛАВАТЕЛНИ СРЕДСТВА НА ЛЕТИЩЕТО

ТАКСИ ЗА РАЗМРАЗЯВАНЕ НА ВЪЗДУХОПЛАВАТЕЛНИ СРЕДСТВА НА ЛЕТИЩЕТО

| (98) | Таксите за размразяване са определени в схема за специални такси, приложими към всички авиокомпании, използващи летището. Схемата за специални такси представлява документ, който е отделен от общата тарифа на таксите, която се прилага на летището. Тя се актуализира на всеки няколко години. В схемата за специални такси се прави разграничение между няколко категории, а именно размразяване на въздухоплавателни средства с максимално излетно тегло до 10 t, размразяване на въздухоплавателни средства с максимално излетно тегло от 10 t, течност за размразяване и топла вода, и се определя цена за всяка от тези категории. |
| --- | --- |

(98)

Таксите за размразяване са определени в схема за специални такси, приложими към всички авиокомпании, използващи летището. Схемата за специални такси представлява документ, който е отделен от общата тарифа на таксите, която се прилага на летището. Тя се актуализира на всеки няколко години. В схемата за специални такси се прави разграничение между няколко категории, а именно размразяване на въздухоплавателни средства с максимално излетно тегло до 10 t, размразяване на въздухоплавателни средства с максимално излетно тегло от 10 t, течност за размразяване и топла вода, и се определя цена за всяка от тези категории.

3.   ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

| (99) | В своите решения за откриване на процедурата от 2007 и 2012 г. Комисията започна разследване по отношение на евентуална държавна помощ в полза на FLG, Infratil и Ryanair, Wizz Air и други чартърни авиокомпании, обслужващи Globalis Reisen. |
| --- | --- |

(99)

В своите решения за откриване на процедурата от 2007 и 2012 г. Комисията започна разследване по отношение на евентуална държавна помощ в полза на FLG, Infratil и Ryanair, Wizz Air и други чартърни авиокомпании, обслужващи Globalis Reisen.

3.1.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА FLG

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА FLG

| (100) | Комисията изрази съмнения относно споразумението за прехвърляне на загубите от 19 октомври 1978 г. („споразумението за прехвърляне на загубите“), съгласно което Hansestadt Lübeck поема оперативните загуби на FLG в периода от 1978 до 2004 г., споразумението за лизинг на земята и летищната структура и поемането на непогасени задължения. Освен това Комисията изрази съмнения за евентуална инвестиционна помощ посредством решението за регионалните летища от 2005 г. и предполагаемото му нарушаване, компенсацията за загубите от ноември 2009 г. насам, финансирането на инфраструктурни инвестиции от Hansestadt Lübeck и провинция Шлезвиг-Холщайн и подчинеността на акционерните заеми, отпуснати на FLG от Hansestadt Lübeck. Във връзка с тези мерки Комисията изрази съмнения дали при нормални пазарни условия оператор в условията на пазарна икономика би осигурил подобни предимства на FLG. |
| --- | --- |

(100)

Комисията изрази съмнения относно споразумението за прехвърляне на загубите от 19 октомври 1978 г. („споразумението за прехвърляне на загубите“), съгласно което Hansestadt Lübeck поема оперативните загуби на FLG в периода от 1978 до 2004 г., споразумението за лизинг на земята и летищната структура и поемането на непогасени задължения. Освен това Комисията изрази съмнения за евентуална инвестиционна помощ посредством решението за регионалните летища от 2005 г. и предполагаемото му нарушаване, компенсацията за загубите от ноември 2009 г. насам, финансирането на инфраструктурни инвестиции от Hansestadt Lübeck и провинция Шлезвиг-Холщайн и подчинеността на акционерните заеми, отпуснати на FLG от Hansestadt Lübeck. Във връзка с тези мерки Комисията изрази съмнения дали при нормални пазарни условия оператор в условията на пазарна икономика би осигурил подобни предимства на FLG.

3.2.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА INFRATIL

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА INFRATIL

| (101) | След като 90 % от акциите във FLG са били продадени на Infratil, Комисията изрази съмнение дали процесът на приватизация е съвместим с правилата за държавна помощ. В допълнение към това Комисията изрази съмнение относно евентуална държавна помощ при предоговарянето на условията за опцията за продажба през 2008/2009 г. |
| --- | --- |

(101)

След като 90 % от акциите във FLG са били продадени на Infratil, Комисията изрази съмнение дали процесът на приватизация е съвместим с правилата за държавна помощ. В допълнение към това Комисията изрази съмнение относно евентуална държавна помощ при предоговарянето на условията за опцията за продажба през 2008/2009 г.

3.3.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА RYANAIR

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА RYANAIR

| (102) | По отношение на споразумението с Ryanair от 2000 г. и допълнителните писма от март и октомври 2010 г. Комисията изрази съмнение дали те не предоставят избирателно предимство на Ryanair и следователно дали не представляват държавна помощ. |
| --- | --- |

(102)

По отношение на споразумението с Ryanair от 2000 г. и допълнителните писма от март и октомври 2010 г. Комисията изрази съмнение дали те не предоставят избирателно предимство на Ryanair и следователно дали не представляват държавна помощ.

3.4.   ТАКСИ ЗА РАЗМРАЗЯВАНЕ НА ВЪЗДУХОПЛАВАТЕЛНИ СРЕДСТВА НА ЛЕТИЩЕТО

ТАКСИ ЗА РАЗМРАЗЯВАНЕ НА ВЪЗДУХОПЛАВАТЕЛНИ СРЕДСТВА НА ЛЕТИЩЕТО

| (103) | Комисията изрази съмнение дали таксите за размразяване, които се начисляват от ноември 2009 г. насам, не включват държавна помощ, тъй като е имало признаци, че начисляваните за размразяване цени са били по-ниски от разходите на летището. |
| --- | --- |

(103)

Комисията изрази съмнение дали таксите за размразяване, които се начисляват от ноември 2009 г. насам, не включват държавна помощ, тъй като е имало признаци, че начисляваните за размразяване цени са били по-ниски от разходите на летището.

4.   МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ

МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ

4.1.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА FLG

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА FLG

| (104) | Германия изтъкна, че FLG вече не съществува. В хода на приватизацията на летище Любек FLG и било влято в Hansestadt Lübeck. По този начин Hansestadt Lübeck е станал универсалният правоприемник на FLG и всички вземания между FLG и Hansestadt Lübeck вече не са валидни. Поради това Германия заявява, че всички твърдения за държавна помощ между Hansestadt Lübeck и FLG са неоснователни. В допълнение към това Германия коментира конкретните мерки, като посочва, че всички мерки са били в съответствие с правилата за държавна помощ, тъй като или представляват съществуваща помощ, или отговарят на принципа на ОУПИ.






  — | Споразумение за прехвърляне на загубите: Според Германия, тъй като споразумението за прехвърляне на загубите е било сключено през 1978 г. и действието му е приключило на 31 декември 2004 г., то не може да бъде включено в разследването. Ако то бъде класифицирано като държавна помощ, то би представлявало просто съществуваща помощ. Германия също така заяви, че споразумението за прехвърляне на загубите е представлявало обща мярка на икономическата политика, която не може да се счита за държавна помощ. Според Германия споразумението за прехвърляне на загубите също отговаря на принципа на ОУПИ, тъй като съответните мерки са били предназначени да привлекат авиокомпании към летището и да повишат броя на пътниците. |
| --- | --- | --- |

(104)

Германия изтъкна, че FLG вече не съществува. В хода на приватизацията на летище Любек FLG и било влято в Hansestadt Lübeck. По този начин Hansestadt Lübeck е станал универсалният правоприемник на FLG и всички вземания между FLG и Hansestadt Lübeck вече не са валидни. Поради това Германия заявява, че всички твърдения за държавна помощ между Hansestadt Lübeck и FLG са неоснователни. В допълнение към това Германия коментира конкретните мерки, като посочва, че всички мерки са били в съответствие с правилата за държавна помощ, тъй като или представляват съществуваща помощ, или отговарят на принципа на ОУПИ.

—

Споразумение за прехвърляне на загубите: Според Германия, тъй като споразумението за прехвърляне на загубите е било сключено през 1978 г. и действието му е приключило на 31 декември 2004 г., то не може да бъде включено в разследването. Ако то бъде класифицирано като държавна помощ, то би представлявало просто съществуваща помощ. Германия също така заяви, че споразумението за прехвърляне на загубите е представлявало обща мярка на икономическата политика, която не може да се счита за държавна помощ. Според Германия споразумението за прехвърляне на загубите също отговаря на принципа на ОУПИ, тъй като съответните мерки са били предназначени да привлекат авиокомпании към летището и да повишат броя на пътниците.

| — | Споразумение за лизинг и поемане на заемите: Според Германия всяка помощ във връзка с тези мерки би представлявала съществуваща помощ. В допълнение към това Германия заяви, че наемът е съответствал на пазарните стандарти, както се доказва от независимо проучване на Ernst & Young, възложено от Hansestadt Lübeck преди продажбата на FLG на Infratil, което Германия предостави на Комисията. Що се отнася до поемането на заемите, Германия заяви, че всички гаранции на дългове са били предоставени единствено в рамките на предварителното финансиране на инвестиции в инфраструктурни мерки, които във всеки случай впоследствие са били финансирани чрез плащания по споразумението за прехвърляне на загубите. |
| --- | --- |

—

Споразумение за лизинг и поемане на заемите: Според Германия всяка помощ във връзка с тези мерки би представлявала съществуваща помощ. В допълнение към това Германия заяви, че наемът е съответствал на пазарните стандарти, както се доказва от независимо проучване на Ernst & Young, възложено от Hansestadt Lübeck преди продажбата на FLG на Infratil, което Германия предостави на Комисията. Що се отнася до поемането на заемите, Германия заяви, че всички гаранции на дългове са били предоставени единствено в рамките на предварителното финансиране на инвестиции в инфраструктурни мерки, които във всеки случай впоследствие са били финансирани чрез плащания по споразумението за прехвърляне на загубите.

| — | Инвестиционна помощ за FLG посредством решението за регионалните летища от 2005 г. и предполагаемото му нарушаване: Германия заяви, че всички въпросни мерки никога не са били реализирани или попадат в обхвата на обществените услуги. |
| --- | --- |

—

Инвестиционна помощ за FLG посредством решението за регионалните летища от 2005 г. и предполагаемото му нарушаване: Германия заяви, че всички въпросни мерки никога не са били реализирани или попадат в обхвата на обществените услуги.

| — | Компенсация за загубите на FLG от ноември 2009 г. насам: Германия заяви, че финансирането на FLG от Hansestadt Lübeck от 2009 г. насам е в съответствие с правилата за държавна помощ, тъй като FLG не е упражнявало икономическа дейност, защото неговите дейности касаят услуги, попадащи в обхвата на обществените услуги, или услуги от общ икономически интерес. |
| --- | --- |

—

Компенсация за загубите на FLG от ноември 2009 г. насам: Германия заяви, че финансирането на FLG от Hansestadt Lübeck от 2009 г. насам е в съответствие с правилата за държавна помощ, тъй като FLG не е упражнявало икономическа дейност, защото неговите дейности касаят услуги, попадащи в обхвата на обществените услуги, или услуги от общ икономически интерес.

| — | Финансиране на инфраструктурни инвестиции от Hansestadt Lübeck и провинция Шлезвиг-Холщайн: Германия заяви, че финансирането на инфраструктурни инвестиции е свързано с услуги от обществен интерес или обществени услуги и поради това е в съответствие с правилата за държавна помощ, както е предвидено в Насоките за въздухоплаването от 1994 г. (25) (какъвто е случаят по отношение на компенсацията за загубите от ноември 2009 г. насам). |
| --- | --- |

—

Финансиране на инфраструктурни инвестиции от Hansestadt Lübeck и провинция Шлезвиг-Холщайн: Германия заяви, че финансирането на инфраструктурни инвестиции е свързано с услуги от обществен интерес или обществени услуги и поради това е в съответствие с правилата за държавна помощ, както е предвидено в Насоките за въздухоплаването от 1994 г. (25) (какъвто е случаят по отношение на компенсацията за загубите от ноември 2009 г. насам).

25

| — | Подчиненост на акционерните заеми, отпуснати на FLG, от страна на Hansestadt Lübeck: Германия заяви, че споразумението за подчиненост на Hansestadt Lübeck в полза на FLG представлява обичайна пазарна практика и не е предоставило никакво предимство на FLG. |
| --- | --- |

—

Подчиненост на акционерните заеми, отпуснати на FLG, от страна на Hansestadt Lübeck: Германия заяви, че споразумението за подчиненост на Hansestadt Lübeck в полза на FLG представлява обичайна пазарна практика и не е предоставило никакво предимство на FLG.

4.2.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА INFRATIL

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА INFRATIL

4.2.1.   
  Продажба на акции на FLG

Продажба на акции на FLG

| (105) | Германия заяви, че договорената покупна цена е била в съответствие с пазарните стандарти. Освен това Германия посочи, че тръжната процедура за придобиване на 90 % от акциите на FLG е била открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна. Германия заяви, че предоговарянето на споразумението в резултат на решението на OVG Schleswig от 18 юли 2005 г. (26) не е променило изхода от тръжната процедура, а именно че офертата на Infratil е била единствената и най-високата оферта. Според Германия обявяването на нова покана за изразяване на интерес след постановяването на решението е щяло да бъде ненужно и безплодно, тъй като ситуацията към онзи момент е била дори още по-малко привлекателна за потенциалните кандидати в сравнение с предходното положение. |
| --- | --- |

(105)

Германия заяви, че договорената покупна цена е била в съответствие с пазарните стандарти. Освен това Германия посочи, че тръжната процедура за придобиване на 90 % от акциите на FLG е била открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна. Германия заяви, че предоговарянето на споразумението в резултат на решението на OVG Schleswig от 18 юли 2005 г. (26) не е променило изхода от тръжната процедура, а именно че офертата на Infratil е била единствената и най-високата оферта. Според Германия обявяването на нова покана за изразяване на интерес след постановяването на решението е щяло да бъде ненужно и безплодно, тъй като ситуацията към онзи момент е била дори още по-малко привлекателна за потенциалните кандидати в сравнение с предходното положение.

OVG Schleswig

26

| (106) | Германия заяви, че не е имало причина за нова покана за изразяване на интерес, тъй като решението на OVG Schleswig е променило стойността на летището, но не и действителния предмет на тръжната процедура. Освен това Германия е на мнение, че споразуменията трябва да могат да се изменят във всеки един момент. Тези аргументи бяха подкрепени от препратка към германското законодателство в областта на възлагането на обществени поръчки. |
| --- | --- |

(106)

Германия заяви, че не е имало причина за нова покана за изразяване на интерес, тъй като решението на OVG Schleswig е променило стойността на летището, но не и действителния предмет на тръжната процедура. Освен това Германия е на мнение, че споразуменията трябва да могат да се изменят във всеки един момент. Тези аргументи бяха подкрепени от препратка към германското законодателство в областта на възлагането на обществени поръчки.

OVG Schleswig

| (107) | В допълнение към това Германия заяви, че в експертния доклад на Ernst & Young се заключава, че условията на приватизацията отразяват настоящата пазарна стойност на FLG и далеч надхвърлят икономическите резултати от евентуална ликвидация. |
| --- | --- |

(107)

В допълнение към това Германия заяви, че в експертния доклад на Ernst & Young се заключава, че условията на приватизацията отразяват настоящата пазарна стойност на FLG и далеч надхвърлят икономическите резултати от евентуална ликвидация.

4.2.2.   
  Допълнителното споразумение за 2009 г. и предоговарянето на опцията за продажба — поемане на допълнителни разходи, инвестиции и други разходи

Допълнителното споразумение за 2009 г. и предоговарянето на опцията за продажба — поемане на допълнителни разходи, инвестиции и други разходи

| (108) | Германия заяви, че споразумението между Infratil и Hansestadt Lübeck трябва да се оцени в контекста на правното и икономическото положение на летище Любек през 2009 г. Това включва очакваното одобрение на планирането, висящите съдебни дела относно летището, както и икономическата и финансовата криза. |
| --- | --- |

(108)

Германия заяви, че споразумението между Infratil и Hansestadt Lübeck трябва да се оцени в контекста на правното и икономическото положение на летище Любек през 2009 г. Това включва очакваното одобрение на планирането, висящите съдебни дела относно летището, както и икономическата и финансовата криза.

| (109) | Германия оспори твърдението, че е имало предимство за Infratil, тъй като цената за опцията за продажба вече е била договорена в контекста на първоначалното споразумение с Infratil от 2005 г. чрез публична, прозрачна и недискриминационна тръжна процедура. Германия заяви, че умереното увеличение на цената от 2009 г. в сравнение с договорената през 2005 г. сума следва да се разглежда като пропорционално на насрещните услуги от страна на Infratil. |
| --- | --- |

(109)

Германия оспори твърдението, че е имало предимство за Infratil, тъй като цената за опцията за продажба вече е била договорена в контекста на първоначалното споразумение с Infratil от 2005 г. чрез публична, прозрачна и недискриминационна тръжна процедура. Германия заяви, че умереното увеличение на цената от 2009 г. в сравнение с договорената през 2005 г. сума следва да се разглежда като пропорционално на насрещните услуги от страна на Infratil.

| (110) | Германия посочи, че от икономическа гледна точка поемането на загубите е било по-изгодно от последствията, ако Infratil упражни своята опция за продажба. На първо място Германия подчерта, че закриването на летището не е вариант, защото непрекъснатата работа на летището представлява задължение за обществена услуга. Второ, нямало е да бъде възможно да се намери нов частен инвеститор в рамките на разумен срок, тъй като е щяла да бъде необходима общоевропейска процедура за възлагане на обществена поръчка. Такава процедура отнема време (приблизително 12 месеца) и ресурси. |
| --- | --- |

(110)

Германия посочи, че от икономическа гледна точка поемането на загубите е било по-изгодно от последствията, ако Infratil упражни своята опция за продажба. На първо място Германия подчерта, че закриването на летището не е вариант, защото непрекъснатата работа на летището представлява задължение за обществена услуга. Второ, нямало е да бъде възможно да се намери нов частен инвеститор в рамките на разумен срок, тъй като е щяла да бъде необходима общоевропейска процедура за възлагане на обществена поръчка. Такава процедура отнема време (приблизително 12 месеца) и ресурси.

4.3.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА RYANAIR

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА RYANAIR

4.3.1.   
  Споразумение от 2000 г.

Споразумение от 2000 г.

| (111) | Според Германия на Ryanair не е предоставено икономическо предимство. Германия заяви, че частен оператор, съпоставим с FLG, би приел споразумението с Ryanair при сходни условия. При сключването на споразумението от 2000 г. FLG е изпълнявало стратегия за постигане на рентабилност в дългосрочен план. В този контекст Германия заяви, че бизнес стратегията на летищата обикновено се основава на въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности, включително експлоатиране на магазини, ресторанти и пространства за паркиране. Поради това според Германия е рентабилно да се предложат ниски такси за въздухоплаване на всички авиокомпании, за да се увеличи броят на пътниците и да се постигне съществен ръст на невъздухоплавателния сектор, което може да компенсира намалените приходи от въздухоплавателния сектор. |
| --- | --- |

(111)

Според Германия на Ryanair не е предоставено икономическо предимство. Германия заяви, че частен оператор, съпоставим с FLG, би приел споразумението с Ryanair при сходни условия. При сключването на споразумението от 2000 г. FLG е изпълнявало стратегия за постигане на рентабилност в дългосрочен план. В този контекст Германия заяви, че бизнес стратегията на летищата обикновено се основава на въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности, включително експлоатиране на магазини, ресторанти и пространства за паркиране. Поради това според Германия е рентабилно да се предложат ниски такси за въздухоплаване на всички авиокомпании, за да се увеличи броят на пътниците и да се постигне съществен ръст на невъздухоплавателния сектор, което може да компенсира намалените приходи от въздухоплавателния сектор.

| (112) | Освен това Германия посочи, че е имало няколко предимства в привличането на авиокомпании, които предлагат редовни услуги. По-специално Германия заяви, че летището е могло да очаква от съответните авиокомпании да не сключват споразумения с конкурентни летища в бъдеще. В допълнение към това се е очаквало летището да привлече и други авиокомпании. |
| --- | --- |

(112)

Освен това Германия посочи, че е имало няколко предимства в привличането на авиокомпании, които предлагат редовни услуги. По-специално Германия заяви, че летището е могло да очаква от съответните авиокомпании да не сключват споразумения с конкурентни летища в бъдеще. В допълнение към това се е очаквало летището да привлече и други авиокомпании.

| (113) | Германия подкрепи своя аргумент относно спазването на условията на пазара с експертния доклад на Ernst & Young. В допълнение към това Германия изтъкна, че частният мажоритарен акционер Infratil също е продължил да подкрепя стратегията, описана в съображение 112, след приватизацията на летището. |
| --- | --- |

(113)

Германия подкрепи своя аргумент относно спазването на условията на пазара с експертния доклад на Ernst & Young. В допълнение към това Германия изтъкна, че частният мажоритарен акционер Infratil също е продължил да подкрепя стратегията, описана в съображение 112, след приватизацията на летището.

| (114) | Германия заяви, че в ретроспекция бизнес стратегията от 2000 г. изглежда разумна. Броят на пътниците се е увеличил значително, Ryanair е добавила нови дестинации и летище Любек е било в състояние да привлече нови авиокомпании, като например Wizz Air. Германия заяви, че споразумението с Ryanair е било от решаващо значение за привличането на частния инвеститор Infratil. |
| --- | --- |

(114)

Германия заяви, че в ретроспекция бизнес стратегията от 2000 г. изглежда разумна. Броят на пътниците се е увеличил значително, Ryanair е добавила нови дестинации и летище Любек е било в състояние да привлече нови авиокомпании, като например Wizz Air. Германия заяви, че споразумението с Ryanair е било от решаващо значение за привличането на частния инвеститор Infratil.

| (115) | Освен това Германия заяви, че не е имало избирателно предимство за Ryanair, тъй като FLG е щяло да предложи същите условия на всяка друга заинтересована авиокомпания. |
| --- | --- |

(115)

Освен това Германия заяви, че не е имало избирателно предимство за Ryanair, тъй като FLG е щяло да предложи същите условия на всяка друга заинтересована авиокомпания.

| (116) | В допълнение към това Германия е на мнение, че предполагаемите предимства в полза на Ryanair не могат да бъдат приписани на държавата поради решението по делото Stardust Marine (27). Според Германия преди, по време на и след сключването на споразумението от 2000 г. FLG е действало самостоятелно и без държавата да упражнява влияние върху него. Освен това Германия заяви, че FLG не е било интегрирано в структурите на публичната администрация. На последно място Германия посочи, че надзорът, осъществяван от публичните органи върху управлението на FLG, е ограничен до въпроси от сферата на въздухоплаването и обществените услуги и не включва дейности по управление на стопанската дейност. Освен това Германия посочи, че Hansestadt Lübeck и по-специално надзорният съвет на FLG не са участвали в решението за сключване на споразумението от 2000 г., както става видно от протокола от заседанието на надзорния съвет от 11 юли 2000 г. и от писмено потвърждение на бившия изпълнителен директор на FLG. |
| --- | --- |

(116)

В допълнение към това Германия е на мнение, че предполагаемите предимства в полза на Ryanair не могат да бъдат приписани на държавата поради решението по делото Stardust Marine (27). Според Германия преди, по време на и след сключването на споразумението от 2000 г. FLG е действало самостоятелно и без държавата да упражнява влияние върху него. Освен това Германия заяви, че FLG не е било интегрирано в структурите на публичната администрация. На последно място Германия посочи, че надзорът, осъществяван от публичните органи върху управлението на FLG, е ограничен до въпроси от сферата на въздухоплаването и обществените услуги и не включва дейности по управление на стопанската дейност. Освен това Германия посочи, че Hansestadt Lübeck и по-специално надзорният съвет на FLG не са участвали в решението за сключване на споразумението от 2000 г., както става видно от протокола от заседанието на надзорния съвет от 11 юли 2000 г. и от писмено потвърждение на бившия изпълнителен директор на FLG.

Stardust Marine

27

| (117) | В допълнение към това Германия заяви, че споразумението от 2000 г. не нарушава и не заплашва да наруши конкуренцията и не засяга търговията между държавите членки, тъй като не съществуват действителни отношения на конкуренция между летище Любек и другите летища. |
| --- | --- |

(117)

В допълнение към това Германия заяви, че споразумението от 2000 г. не нарушава и не заплашва да наруши конкуренцията и не засяга търговията между държавите членки, тъй като не съществуват действителни отношения на конкуренция между летище Любек и другите летища.

4.3.2.   
  Споразумения от 2010 г.

Споразумения от 2010 г.

| (118) | Германия посочи, че допълнително писмо No 1 е в съответствие с пазарните условия и че не предоставя предимство на Ryanair. Като се позова на делото Helaba I (28), Германия заяви, че не е налице предимство, когато другите оператори на регионалните летища предлагат сходни условия на Ryanair. Освен това Германия заяви, че това е било доказано от сравнителния анализ на Ryanair. |
| --- | --- |

(118)

Германия посочи, че допълнително писмо No 1 е в съответствие с пазарните условия и че не предоставя предимство на Ryanair. Като се позова на делото Helaba I (28), Германия заяви, че не е налице предимство, когато другите оператори на регионалните летища предлагат сходни условия на Ryanair. Освен това Германия заяви, че това е било доказано от сравнителния анализ на Ryanair.

Helaba I

28

| (119) | Германия заяви, че нискотарифните превозвачи като Ryanair и Wizz Air имат по-малко изисквания по отношение на наземните и инфраструктурните услуги. Първо, необходими са по-малко гишета за регистрация и проверка на пътниците, тъй като регистрацията за полети на Ryanair може да се извърши онлайн, и се пренася по-малко багаж. Второ, няма автобуси за превоз на пътници. Трето, тъй като разстоянията за придвижване на летище Любек са по-малки, времето, в което самолетите на Ryanair са на земята, също е по-малко. Четвърто, тъй като няма трансферни полети, не са необходими съоръжения за трансфер. Последно, тъй като полетният екипаж често извършва почистването в самолета, потребността от услуги за почистване е по-малка. |
| --- | --- |

(119)

Германия заяви, че нискотарифните превозвачи като Ryanair и Wizz Air имат по-малко изисквания по отношение на наземните и инфраструктурните услуги. Първо, необходими са по-малко гишета за регистрация и проверка на пътниците, тъй като регистрацията за полети на Ryanair може да се извърши онлайн, и се пренася по-малко багаж. Второ, няма автобуси за превоз на пътници. Трето, тъй като разстоянията за придвижване на летище Любек са по-малки, времето, в което самолетите на Ryanair са на земята, също е по-малко. Четвърто, тъй като няма трансферни полети, не са необходими съоръжения за трансфер. Последно, тъй като полетният екипаж често извършва почистването в самолета, потребността от услуги за почистване е по-малка.

| (120) | Германия заяви, че няма предимства, които да могат да бъдат приписани на държавата, като използва същите аргументи, както за споразумението от 2000 г. |
| --- | --- |

(120)

Германия заяви, че няма предимства, които да могат да бъдат приписани на държавата, като използва същите аргументи, както за споразумението от 2000 г.

| (121) | Германия изтъкна, че допълнително писмо No 2 представлява удължаване на споразумението от 2000 г. и че условията на споразумението от 2000 г. не се изменят съществено. Тъй като споразумението от 2000 г. отговаря на изискванията на пазара, допълнително писмо No 2 също ги спазва. |
| --- | --- |

(121)

Германия изтъкна, че допълнително писмо No 2 представлява удължаване на споразумението от 2000 г. и че условията на споразумението от 2000 г. не се изменят съществено. Тъй като споразумението от 2000 г. отговаря на изискванията на пазара, допълнително писмо No 2 също ги спазва.

| (122) | На последно място Германия посочи, че няма отрицателно отражение върху конкуренцията или търговията, защото летище Любек е малко регионално летище и не се конкурира с летище Хамбург. |
| --- | --- |

(122)

На последно място Германия посочи, че няма отрицателно отражение върху конкуренцията или търговията, защото летище Любек е малко регионално летище и не се конкурира с летище Хамбург.

4.4.   ТАКСИ ЗА РАЗМРАЗЯВАНЕ НА ВЪЗДУХОПЛАВАТЕЛНИ СРЕДСТВА НА ЛЕТИЩЕТО

ТАКСИ ЗА РАЗМРАЗЯВАНЕ НА ВЪЗДУХОПЛАВАТЕЛНИ СРЕДСТВА НА ЛЕТИЩЕТО

| (123) | Германия заяви, че таксите за размразяване не се договарят индивидуално, а се основават на схема за специални услуги, които са приложими към всички авиокомпании. Освен това Германия заяви, че не е налице държавна помощ, тъй като отсъстват основните елементи за наличие на такава помощ. Първо, таксите не са избирателни. Второ, таксите не могат да бъдат приписани на държавата, което се потвърждава от факта, че Infratil и Yasmina — двама частни инвеститори — са били отговорни за определянето на тези такси в рамките на значителния срок, в който са експлоатирали летището. Трето, не е предоставено предимство. Частните инвеститори Infratil и Yasmina са взели решение да не променят схемата за специални услуги, което показва, че таксите за размразяване са били в съответствие с изискванията на пазара. |
| --- | --- |

(123)

Германия заяви, че таксите за размразяване не се договарят индивидуално, а се основават на схема за специални услуги, които са приложими към всички авиокомпании. Освен това Германия заяви, че не е налице държавна помощ, тъй като отсъстват основните елементи за наличие на такава помощ. Първо, таксите не са избирателни. Второ, таксите не могат да бъдат приписани на държавата, което се потвърждава от факта, че Infratil и Yasmina — двама частни инвеститори — са били отговорни за определянето на тези такси в рамките на значителния срок, в който са експлоатирали летището. Трето, не е предоставено предимство. Частните инвеститори Infratil и Yasmina са взели решение да не променят схемата за специални услуги, което показва, че таксите за размразяване са били в съответствие с изискванията на пазара.

5.   МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ

МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ

5.1.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА FLG

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА FLG

| (124) | Що се отнася до евентуална държавна помощ в полза на FLG, повечето от страните, които изразиха мнение, бяха съгласни с Германия. По-специално това бяха Ryanair, FLG, IHK Lübeck и ADV. |
| --- | --- |

(124)

Що се отнася до евентуална държавна помощ в полза на FLG, повечето от страните, които изразиха мнение, бяха съгласни с Германия. По-специално това бяха Ryanair, FLG, IHK Lübeck и ADV.

| (125) | Изразилите несъгласие трети страни бяха SGF, BDF и две физически лица — Peter C. Klanowski и Horst Conrad. Тези страни заявиха, че FLG е получило държавна помощ от Hansestadt Lübeck:






  — | Споразумение за прехвърляне на загубите: SGF заяви, че задължението за обществена услуга във връзка с експлоатацията на летището обхваща само въздухоплаването с общо предназначение и изключва търговското въздухоплаване. За разлика от твърденията на Германия, SGF бе на мнение, че летищата в Германия могат да бъдат закрити по искане на летищния оператор. Освен това SGF заяви, че както наемът, заплащан от FLG до 2006 г., така и плащаният след това наем са твърде ниски. |
| --- | --- | --- |

(125)

Изразилите несъгласие трети страни бяха SGF, BDF и две физически лица — Peter C. Klanowski и Horst Conrad. Тези страни заявиха, че FLG е получило държавна помощ от Hansestadt Lübeck:

—

Споразумение за прехвърляне на загубите: SGF заяви, че задължението за обществена услуга във връзка с експлоатацията на летището обхваща само въздухоплаването с общо предназначение и изключва търговското въздухоплаване. За разлика от твърденията на Германия, SGF бе на мнение, че летищата в Германия могат да бъдат закрити по искане на летищния оператор. Освен това SGF заяви, че както наемът, заплащан от FLG до 2006 г., така и плащаният след това наем са твърде ниски.

| — | Споразумение за лизинг и поемане на заемите: Според BDF фактът, че Германия не е успяла да предостави достатъчно информация на Комисията, е признак за наличие на помощ. |
| --- | --- |

—

Споразумение за лизинг и поемане на заемите: Според BDF фактът, че Германия не е успяла да предостави достатъчно информация на Комисията, е признак за наличие на помощ.

| — | Евентуална инвестиционна помощ за FLG посредством решението за регионалните летища от 2005 г. и предполагаемото му нарушаване: За разлика от твърденията, посочени в решението за откриване на процедурата, SGF заяви, че помощта е била предоставена на летището твърде рано, тъй като все още не е било издадено решение за одобрение на планирането. Според SGF това е създало времево предимство за летище Любек в сравнение с останалите летища и е заплашило конкуренцията на пазара. Що се отнася до евентуална помощ за инфраструктурни мерки, SGF и Klanowski са на мнение, че някои от мерките (а именно финансирането на оградите за сигурност, осветлението и инструменталната система за кацане) трябва да бъдат счетени за оперативна помощ. Освен това SGF заяви, че тези мерки не отговарят на критериите за счетоводно и финансово отчитане, определени в решението на Съда по делото Altmark
   (29). Освен това SGF е на мнение, че мерките не следват ясно определена цел от общ интерес. В допълнение към това не са налице задоволителни средносрочни перспективи за използване на инфраструктурата. На последно място SGF заяви, че дори съгласно новата тарифа на таксите не се позволява достъп до новата инфраструктура по равнопоставен и недискриминационен начин, тъй като само Ryanair е в състояние да изпълни критериите, за да се възползва от най-ниските такси. |
| --- | --- |

—

Евентуална инвестиционна помощ за FLG посредством решението за регионалните летища от 2005 г. и предполагаемото му нарушаване: За разлика от твърденията, посочени в решението за откриване на процедурата, SGF заяви, че помощта е била предоставена на летището твърде рано, тъй като все още не е било издадено решение за одобрение на планирането. Според SGF това е създало времево предимство за летище Любек в сравнение с останалите летища и е заплашило конкуренцията на пазара. Що се отнася до евентуална помощ за инфраструктурни мерки, SGF и Klanowski са на мнение, че някои от мерките (а именно финансирането на оградите за сигурност, осветлението и инструменталната система за кацане) трябва да бъдат счетени за оперативна помощ. Освен това SGF заяви, че тези мерки не отговарят на критериите за счетоводно и финансово отчитане, определени в решението на Съда по делото Altmark
   (29). Освен това SGF е на мнение, че мерките не следват ясно определена цел от общ интерес. В допълнение към това не са налице задоволителни средносрочни перспективи за използване на инфраструктурата. На последно място SGF заяви, че дори съгласно новата тарифа на таксите не се позволява достъп до новата инфраструктура по равнопоставен и недискриминационен начин, тъй като само Ryanair е в състояние да изпълни критериите, за да се възползва от най-ниските такси.

Altmark

29

| — | Финансиране на инфраструктурни инвестиции от Hansestadt Lübeck и провинция Шлезвиг-Холщайн: Освен това SGF заяви, че бъдещите инвестиции са били изчислени въз основа на неправилни допускания и поради това са били прекомерни. Освен неуспеха на летището да привлече по-голям брой пътници, SGF добави, че летището не е успяло да намали своите разходи. Като се позовава на концепцията за въздухоплаването на Северна Германия („
  Norddeutsches Luftverkehrskonzept
  “), SGF заявява, че всички по-големи летища в Северна Германия (включително Хамбург) разполагат със свободен капацитет. Посочва се, че не се предвиждат затруднения във връзка с наличния капацитет най-малко до 2030 г. Освен това инвестициите, и по-специално за инструменталната система за кацане, не могат да се разглеждат като възстановяване на разходи за обществена услуга. Според SGF инвестирането в тази система е било от икономически интерес за FLG, за да се създадат условия за постигането на неговите средносрочни икономически цели. |
| --- | --- |

—

Финансиране на инфраструктурни инвестиции от Hansestadt Lübeck и провинция Шлезвиг-Холщайн: Освен това SGF заяви, че бъдещите инвестиции са били изчислени въз основа на неправилни допускания и поради това са били прекомерни. Освен неуспеха на летището да привлече по-голям брой пътници, SGF добави, че летището не е успяло да намали своите разходи. Като се позовава на концепцията за въздухоплаването на Северна Германия („
  Norddeutsches Luftverkehrskonzept
  “), SGF заявява, че всички по-големи летища в Северна Германия (включително Хамбург) разполагат със свободен капацитет. Посочва се, че не се предвиждат затруднения във връзка с наличния капацитет най-малко до 2030 г. Освен това инвестициите, и по-специално за инструменталната система за кацане, не могат да се разглеждат като възстановяване на разходи за обществена услуга. Според SGF инвестирането в тази система е било от икономически интерес за FLG, за да се създадат условия за постигането на неговите средносрочни икономически цели.

Norddeutsches Luftverkehrskonzept

| — | Подчиненост на акционерните заеми, отпуснати на FLG, от страна на Hansestadt Lübeck: SGF е на мнение, че летище Любек представлява „предприятие в затруднено положение“ и е било в такова положение през 2008/2009 г. В тази връзка SGF счита, че споразумението за подчиненост представлява важен инструмент за предотвратяване на изпадането в несъстоятелност. Според SGF подчинеността на акционерните заеми е възлизала на [...] EUR. |
| --- | --- |

—

Подчиненост на акционерните заеми, отпуснати на FLG, от страна на Hansestadt Lübeck: SGF е на мнение, че летище Любек представлява „предприятие в затруднено положение“ и е било в такова положение през 2008/2009 г. В тази връзка SGF счита, че споразумението за подчиненост представлява важен инструмент за предотвратяване на изпадането в несъстоятелност. Според SGF подчинеността на акционерните заеми е възлизала на [...] EUR.

5.2.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА INFRATIL

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА INFRATIL

5.2.1.   
  Продажба на акции на FLG

Продажба на акции на FLG

5.2.1.1.   Infratil

Infratil

| (126) | Infratil заяви, че акциите на FLG са били закупени в съответствие с тръжна процедура, която е била общоевропейска, открита, прозрачна и недискриминационна. Освен това покупната цена е отговаряла на пазарната стойност на закупените 90 % от акциите на FLG при дадените обстоятелства. Поради това споразумението за участие от 2005 г. не е съдържало никакви елементи на държавна помощ. Infratil добави, че е представило най-добрата оферта и че това не се променя от факта, че Hansestadt Lübeck и Infratil са пристъпили към втори кръг от преговори за изменение на условията на първоначалното споразумение. |
| --- | --- |

(126)

Infratil заяви, че акциите на FLG са били закупени в съответствие с тръжна процедура, която е била общоевропейска, открита, прозрачна и недискриминационна. Освен това покупната цена е отговаряла на пазарната стойност на закупените 90 % от акциите на FLG при дадените обстоятелства. Поради това споразумението за участие от 2005 г. не е съдържало никакви елементи на държавна помощ. Infratil добави, че е представило най-добрата оферта и че това не се променя от факта, че Hansestadt Lübeck и Infratil са пристъпили към втори кръг от преговори за изменение на условията на първоначалното споразумение.

5.2.1.2.   Ryanair

Ryanair

| (127) | Според Ryanair приватизацията е била осъществена в рамките на открита, прозрачна и недискриминационна тръжна процедура, както е видно от експертен доклад, изготвен от Ernst & Young. В това отношение Ryanair изтъкна репутацията и независимостта на Ernst & Young. Според Ryanair закриването на летището не е представлявало вариант поради икономически и свързани с политиката причини. |
| --- | --- |

(127)

Според Ryanair приватизацията е била осъществена в рамките на открита, прозрачна и недискриминационна тръжна процедура, както е видно от експертен доклад, изготвен от Ernst & Young. В това отношение Ryanair изтъкна репутацията и независимостта на Ernst & Young. Според Ryanair закриването на летището не е представлявало вариант поради икономически и свързани с политиката причини.

5.2.1.3.   Schutzgemeinschaft

Schutzgemeinschaft

| (128) | Що се отнася до евентуална държавна помощ във връзка с приватизацията на FLG, SGF изрази сериозни съмнения относно съвместимостта на покупната цена с пазарния стандарт. Освен това SGF заяви, че споразумението е включвало гаранции от Hansestadt Lübeck, които също представляват държавна помощ. |
| --- | --- |

(128)

Що се отнася до евентуална държавна помощ във връзка с приватизацията на FLG, SGF изрази сериозни съмнения относно съвместимостта на покупната цена с пазарния стандарт. Освен това SGF заяви, че споразумението е включвало гаранции от Hansestadt Lübeck, които също представляват държавна помощ.

5.2.2.   
  Допълнителното споразумение за 2009 г. и предоговарянето на опцията за продажба — поемане на допълнителни разходи, инвестиции и други разходи

Допълнителното споразумение за 2009 г. и предоговарянето на опцията за продажба — поемане на допълнителни разходи, инвестиции и други разходи

5.2.2.1.   Infratil

Infratil

| (129) | Infratil обясни, че допълнителното споразумение за 2009 г. трябва да се разглежда в контекста на споразумението за участие от 2005 г. и условието да се получи одобрение на планирането. Тъй като в крайна сметка не е било получено одобрение на планирането поради решението на OVG, през 2008 г. Infratil е обявило, че ще упражни своята опция за продажба. Допълнителното споразумение за 2009 г. е единственият вариант, чрез който Hansestadt Lübeck е могъл да попречи на Infratil да предприеме тази стъпка. |
| --- | --- |

(129)

Infratil обясни, че допълнителното споразумение за 2009 г. трябва да се разглежда в контекста на споразумението за участие от 2005 г. и условието да се получи одобрение на планирането. Тъй като в крайна сметка не е било получено одобрение на планирането поради решението на OVG, през 2008 г. Infratil е обявило, че ще упражни своята опция за продажба. Допълнителното споразумение за 2009 г. е единственият вариант, чрез който Hansestadt Lübeck е могъл да попречи на Infratil да предприеме тази стъпка.

OVG

| (130) | Infratil заяви, че избраният от Hansestadt Lübeck вариант отговаря на изискванията на пазара. Ако Infratil бе упражнило опцията за продажба, HL е щял да понесе всички разходи и загуби, произтичащи от експлоатацията на летище Любек от 31 декември 2008 г. насам. Летището не би могло да бъде препродадено на частен инвеститор в рамките на кратък срок и Hansestadt Lübeck не би могъл да го закрие поради задължение съгласно публичното право и поради финансови причини. В допълнение към това оттеглянето на Infratil вероятно е щяло да накара Ryanair да намали или да преустанови предлагането на своите услуги на летище Любек. Поради това Infratil заяви, че оперативните загуби на FLG са щели да бъдат по-високи, ако Infratil бе упражнило своята опция за продажба. |
| --- | --- |

(130)

Infratil заяви, че избраният от Hansestadt Lübeck вариант отговаря на изискванията на пазара. Ако Infratil бе упражнило опцията за продажба, HL е щял да понесе всички разходи и загуби, произтичащи от експлоатацията на летище Любек от 31 декември 2008 г. насам. Летището не би могло да бъде препродадено на частен инвеститор в рамките на кратък срок и Hansestadt Lübeck не би могъл да го закрие поради задължение съгласно публичното право и поради финансови причини. В допълнение към това оттеглянето на Infratil вероятно е щяло да накара Ryanair да намали или да преустанови предлагането на своите услуги на летище Любек. Поради това Infratil заяви, че оперативните загуби на FLG са щели да бъдат по-високи, ако Infratil бе упражнило своята опция за продажба.

| (131) | Infratil заяви, че разликата между цената за опцията за продажба, платена в съответствие с допълнителното споразумение за 2009 г., и цената за опцията за продажба, която е щяла да бъде дължима през януари 2009 г., се основава на договорените от страните условия. Във всеки случай след обратната национализация Hansestadt Lübeck е щял да поеме всички допълнителни суми с изключение на две, което води до заключението, че допълнителното споразумение за 2009 г. е било най-изгодното от икономическа гледна точка („wirtschaftlich“) решение. |
| --- | --- |

(131)

Infratil заяви, че разликата между цената за опцията за продажба, платена в съответствие с допълнителното споразумение за 2009 г., и цената за опцията за продажба, която е щяла да бъде дължима през януари 2009 г., се основава на договорените от страните условия. Във всеки случай след обратната национализация Hansestadt Lübeck е щял да поеме всички допълнителни суми с изключение на две, което води до заключението, че допълнителното споразумение за 2009 г. е било най-изгодното от икономическа гледна точка („wirtschaftlich“) решение.

wirtschaftlich

| (132) | Освен това Infratil заяви, че допълнителните суми не представляват предимство за Infratil. Първо, ако Infratil бе упражнило своята опция за продажба, допълнителното покритие на загубите през 2009 г. нямаше да бъде поето от дружеството. Второ, задължението на Hansestadt Lübeck да изплаща лихва за акционерните заеми в периода от 1 януари 2009 г. до 22 октомври 2009 г. не може да се счита за икономическо предимство, защото Infratil е можело да реализира същите или дори по-високи приходи от постъпленията от упражняването на опцията за продажба през януари 2009 г. В един хипотетичен сценарий Infratil е щяло да използва тези постъпления, за да погаси съществуващите дългове и по този начин да си спести плащането на лихви. Освен това на Infratil не е предоставено предимство, защото не се е очаквало летище Любек да генерира печалба в краткосрочен план, а по-скоро да продължи да отчита загуби. |
| --- | --- |

(132)

Освен това Infratil заяви, че допълнителните суми не представляват предимство за Infratil. Първо, ако Infratil бе упражнило своята опция за продажба, допълнителното покритие на загубите през 2009 г. нямаше да бъде поето от дружеството. Второ, задължението на Hansestadt Lübeck да изплаща лихва за акционерните заеми в периода от 1 януари 2009 г. до 22 октомври 2009 г. не може да се счита за икономическо предимство, защото Infratil е можело да реализира същите или дори по-високи приходи от постъпленията от упражняването на опцията за продажба през януари 2009 г. В един хипотетичен сценарий Infratil е щяло да използва тези постъпления, за да погаси съществуващите дългове и по този начин да си спести плащането на лихви. Освен това на Infratil не е предоставено предимство, защото не се е очаквало летище Любек да генерира печалба в краткосрочен план, а по-скоро да продължи да отчита загуби.

| (133) | Infratil заяви, че упражняването на опцията за продажба не му е позволила да възстанови напълно положението ex quo ante, тъй като е трябвало да поеме определени загуби (разликата между одобрените оперативни загуби и действителните оперативни загуби) без компенсация. |
| --- | --- |

(133)

Infratil заяви, че упражняването на опцията за продажба не му е позволила да възстанови напълно положението ex quo ante, тъй като е трябвало да поеме определени загуби (разликата между одобрените оперативни загуби и действителните оперативни загуби) без компенсация.

ex quo ante

| (134) | Дори ако Комисията счете, че предоговарянето на опцията за продажба представлява държавна помощ, Infratil счита, че тази помощ ще бъде в съответствие с вътрешния пазар. Ако Комисията счете, че Hansestadt Lübeck е предоставил помощ на Infratil, като е поел понесените от FLG загуби през 2009 г., според Infratil тази помощ просто би представлявала компенсация за понесените загуби при изпълнението на услуги от общ икономически интерес. |
| --- | --- |

(134)

Дори ако Комисията счете, че предоговарянето на опцията за продажба представлява държавна помощ, Infratil счита, че тази помощ ще бъде в съответствие с вътрешния пазар. Ако Комисията счете, че Hansestadt Lübeck е предоставил помощ на Infratil, като е поел понесените от FLG загуби през 2009 г., според Infratil тази помощ просто би представлявала компенсация за понесените загуби при изпълнението на услуги от общ икономически интерес.

5.2.2.2.   Hansestadt Lübeck

Hansestadt Lübeck

| (135) | Hansestadt Lübeck заяви, че споразумението за поемане на загубите е представлявало най-евтината и най-малко рискова алтернатива. Тя е обоснована по-специално от правното задължение на Hansestadt Lübeck да експлоатира летището съгласно член 45, параграф 1 от германската Наредба за издаване на лицензи за въздушен трафик (Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung, „LuftVZO“). Поради това закриването на летището не е представлявало вариант. Освен това закриването на летището е щяло да отнеме твърде много време и ресурси. |
| --- | --- |

(135)

Hansestadt Lübeck заяви, че споразумението за поемане на загубите е представлявало най-евтината и най-малко рискова алтернатива. Тя е обоснована по-специално от правното задължение на Hansestadt Lübeck да експлоатира летището съгласно член 45, параграф 1 от германската Наредба за издаване на лицензи за въздушен трафик (Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung, „LuftVZO“). Поради това закриването на летището не е представлявало вариант. Освен това закриването на летището е щяло да отнеме твърде много време и ресурси.

| (136) | В допълнение към това Hansestadt Lübeck напомни на Комисията, че нито Hansestadt Lübeck, нито Infratil са разполагали с предишен опит в приватизацията на летище. Това може да доведе до известни неточности в изчисленията, но определено не би могло да доведе до заключението, че някоя от страните не е действала в съответствие с пазарните принципи. Освен това Hansestadt Lübeck заяви, че Infratil е било единственият кандидат в контекста на приватизацията, което е намалило до минимум възможността на Hansestadt Lübeck за въздействие при договарянето. |
| --- | --- |

(136)

В допълнение към това Hansestadt Lübeck напомни на Комисията, че нито Hansestadt Lübeck, нито Infratil са разполагали с предишен опит в приватизацията на летище. Това може да доведе до известни неточности в изчисленията, но определено не би могло да доведе до заключението, че някоя от страните не е действала в съответствие с пазарните принципи. Освен това Hansestadt Lübeck заяви, че Infratil е било единственият кандидат в контекста на приватизацията, което е намалило до минимум възможността на Hansestadt Lübeck за въздействие при договарянето.

5.2.2.3.   Schutzgemeinschaft

Schutzgemeinschaft

| (137) | SGF заяви, че допълнителното споразумение за 2009 г. представлява нова помощ, която води до предимство за Infratil. Тъй като тази помощ надхвърля прага de minimis, Германия е следвало да отправи уведомление за нея, но не го е направила. |
| --- | --- |

(137)

SGF заяви, че допълнителното споразумение за 2009 г. представлява нова помощ, която води до предимство за Infratil. Тъй като тази помощ надхвърля прага de minimis, Германия е следвало да отправи уведомление за нея, но не го е направила.

de minimis

| (138) | Според SGF Infratil очевидно е получило предимство от допълнителното споразумение за 2009 г. Що се отнася до прилагането на теста за ОУПИ, SGF изтъкна, че положителното въздействие от дадено споразумение върху региона не следва да се взема предвид. В този контекст SGF заяви, че летище Любек не е имало перспективи за постигане на рентабилност. SGF добави, че FLG е успяло да избегне обявяването в несъстоятелност в началото на 2008 г. поради отстъпките от страна на Infratil. SGF изрази несъгласие, че тестът за ОУПИ е изпълнен, тъй като нито един частен инвеститор не би се съгласил да продължи да работи при такива загуби, както показва упражняването на опцията за продажба от страна на Infratil. |
| --- | --- |

(138)

Според SGF Infratil очевидно е получило предимство от допълнителното споразумение за 2009 г. Що се отнася до прилагането на теста за ОУПИ, SGF изтъкна, че положителното въздействие от дадено споразумение върху региона не следва да се взема предвид. В този контекст SGF заяви, че летище Любек не е имало перспективи за постигане на рентабилност. SGF добави, че FLG е успяло да избегне обявяването в несъстоятелност в началото на 2008 г. поради отстъпките от страна на Infratil. SGF изрази несъгласие, че тестът за ОУПИ е изпълнен, тъй като нито един частен инвеститор не би се съгласил да продължи да работи при такива загуби, както показва упражняването на опцията за продажба от страна на Infratil.

| (139) | Що се отнася до закриването на летището, SGF заяви, че Хамбург разполага с достатъчен капацитет да работи и без Любек като резервно летище. В допълнение към това според SGF оценката на разходите за закриването от страна на FLG е била твърде завишена. Беше счетено, че данните в таблица 5 са по-реалистични, макар че според SGF е възможно пак да са твърде завишени:

  Таблица 5


  Разходи за закриване на летище Любек, представени от Schutzgemeinschaft







  Разходи | В хиляди EUR |
| --- | --- | --- |
| Разходи за синдик | [...] |
| Текущи разходи за временно продължаване на дейността до 2010/2011 г. | [...] |
| Социален план | [...] |
| Възстановяване на субсидии | [...] |
| Разходи за одитор | [...] |

(139)

Що се отнася до закриването на летището, SGF заяви, че Хамбург разполага с достатъчен капацитет да работи и без Любек като резервно летище. В допълнение към това според SGF оценката на разходите за закриването от страна на FLG е била твърде завишена. Беше счетено, че данните в таблица 5 са по-реалистични, макар че според SGF е възможно пак да са твърде завишени:

Таблица 5

Таблица 5

Разходи за закриване на летище Любек, представени от Schutzgemeinschaft

Разходи за закриване на летище Любек, представени от Schutzgemeinschaft

Разходи

В хиляди EUR

Разходи за синдик

[...]

Текущи разходи за временно продължаване на дейността до 2010/2011 г.

[...]

Социален план

[...]

Възстановяване на субсидии

[...]

Разходи за одитор

[...]

| (140) | Освен това SGF поставя под въпрос предполагаемото задължение за експлоатация на летището като обществена услуга, тъй като разрешителното за експлоатация на летището не води до услуга от общ икономически интерес. Такова разрешително може да бъде оттеглено. |
| --- | --- |

(140)

Освен това SGF поставя под въпрос предполагаемото задължение за експлоатация на летището като обществена услуга, тъй като разрешителното за експлоатация на летището не води до услуга от общ икономически интерес. Такова разрешително може да бъде оттеглено.

5.2.2.4.   Ryanair

Ryanair

| (141) | Ryanair заяви, че разликата между цените за опцията за продажба, договорени през 2005 и 2009 г., и действително платената от Hansestadt Lübeck цена за опцията за продажба би могла да се дължи на редица фактори, като например тенденции в цените на активите. Икономическите условия, които са били налице през 2005 г., са били далеч по-положителни в сравнение с 2009 г. и разликата в цената може да представлява отражение на този факт. |
| --- | --- |

(141)

Ryanair заяви, че разликата между цените за опцията за продажба, договорени през 2005 и 2009 г., и действително платената от Hansestadt Lübeck цена за опцията за продажба би могла да се дължи на редица фактори, като например тенденции в цените на активите. Икономическите условия, които са били налице през 2005 г., са били далеч по-положителни в сравнение с 2009 г. и разликата в цената може да представлява отражение на този факт.

5.3.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА RYANAIR

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА RYANAIR

5.3.1.   
  Споразумение от 2000 г.

Споразумение от 2000 г.

5.3.1.1.   Ryanair

Ryanair

| (142) | Ryanair заяви, че договорът с FLG е бил сключен въз основа на икономически съображения. Летище Любек е било счетено за жизнеспособно летище с второстепенна роля спрямо летище Хамбург, a самият Любек е бил счетен за важна културна дестинация. Освен това дружеството е започнало да предоставя услуги на летище Любек, за да си осигури нискотарифна база и да анализира демографията с цел да установи дали има достатъчно голям регион на обслужване около новото летище. Въпреки че Ryanair не бе в състояние да представи бизнес план в подкрепа на своето решение да започне да предоставя услуги на летище Любек, Ryanair подчерта, че за частен пазарен инвеститор обикновено не се изисква такъв бизнес план. Ryanair обясни, че е преустановила предлагането на услугите си на летище Любек поради търговски съображения, включително увеличение на разходите и приходи, които са били по-ниски от очакването (като последица от икономическата рецесия). |
| --- | --- |

(142)

Ryanair заяви, че договорът с FLG е бил сключен въз основа на икономически съображения. Летище Любек е било счетено за жизнеспособно летище с второстепенна роля спрямо летище Хамбург, a самият Любек е бил счетен за важна културна дестинация. Освен това дружеството е започнало да предоставя услуги на летище Любек, за да си осигури нискотарифна база и да анализира демографията с цел да установи дали има достатъчно голям регион на обслужване около новото летище. Въпреки че Ryanair не бе в състояние да представи бизнес план в подкрепа на своето решение да започне да предоставя услуги на летище Любек, Ryanair подчерта, че за частен пазарен инвеститор обикновено не се изисква такъв бизнес план. Ryanair обясни, че е преустановила предлагането на услугите си на летище Любек поради търговски съображения, включително увеличение на разходите и приходи, които са били по-ниски от очакването (като последица от икономическата рецесия).

| (143) | Ryanair заяви, че регионалните летища в Съюза се намират в затруднена позиция на пазара. Поради това трябва да се вземат предвид приходите на летищата както от въздухоплавателни, така и от невъздухоплавателни дейности, което се нарича „съвкупно отчитане на приходите“. Тъй като договорите с Ryanair обикновено обещават голям брой пътници, тези бизнес отношения често помагат на летището да повиши своята разпознаваемост и да привлече и други авиокомпании, както и търговци на дребно и други доставчици на услуги. Освен това Ryanair заяви, че са налице категорични доказателства, че увеличеният брой пътници ще доведе до повишение на приходите от невъздухоплавателни дейности. Като доказателство Ryanair представи следната таблица:

  Таблица 6


  Приходи от невъздухоплавателни дейности като процент от общите приходи на избрани летища







  В милиони GBP | 2010/2011 г. (%) |
| --- | --- | --- |
| Борнмът | [...] |
| Ливърпул | [...] |
| Лийдс Брадфорд | [...] |
| Хъмбърсайд | [...] |
| Донкастър Шефилд | [...] |
| Ексетър | [...] |
| Бристъл | [...] |
| Лутън | [...] |
| Манчестър | [...] |
| Белфаст Интернешънъл | [...] |
| Ийст Мидландс | [...] |
| Нюкасъл | [...] |
| Бирмингам | [...] |
| Глазгоу | [...] |
| Кардиф | [...] |
| Станстед | [...] |
| Единбург | [...] |
| Абърдийн | [...] |
| Саутхамптън | [...] |
| Средно | [...] |
| Източник: Показател на резултатите на летищата в Обединеното кралство. |

(143)

Ryanair заяви, че регионалните летища в Съюза се намират в затруднена позиция на пазара. Поради това трябва да се вземат предвид приходите на летищата както от въздухоплавателни, така и от невъздухоплавателни дейности, което се нарича „съвкупно отчитане на приходите“. Тъй като договорите с Ryanair обикновено обещават голям брой пътници, тези бизнес отношения често помагат на летището да повиши своята разпознаваемост и да привлече и други авиокомпании, както и търговци на дребно и други доставчици на услуги. Освен това Ryanair заяви, че са налице категорични доказателства, че увеличеният брой пътници ще доведе до повишение на приходите от невъздухоплавателни дейности. Като доказателство Ryanair представи следната таблица:

Таблица 6

Таблица 6

Приходи от невъздухоплавателни дейности като процент от общите приходи на избрани летища

Приходи от невъздухоплавателни дейности като процент от общите приходи на избрани летища

В милиони GBP

2010/2011 г. (%)

Борнмът

[...]

Ливърпул

[...]

Лийдс Брадфорд

[...]

Хъмбърсайд

[...]

Донкастър Шефилд

[...]

Ексетър

[...]

Бристъл

[...]

Лутън

[...]

Манчестър

[...]

Белфаст Интернешънъл

[...]

Ийст Мидландс

[...]

Нюкасъл

[...]

Бирмингам

[...]

Глазгоу

[...]

Кардиф

[...]

Станстед

[...]

Единбург

[...]

Абърдийн

[...]

Саутхамптън

[...]

Средно

[...]

Източник: Показател на резултатите на летищата в Обединеното кралство.

Източник:

| (144) | Ryanair заяви, че от гледна точка на оператор в условията на пазарна икономика всяка търговска оферта обичайно ще представлява подобрение спрямо тогавашната ситуация, стига да се очаква пределните ползи да надхвърлят пределните разходи. Освен това Ryanair заяви, че трябва да се отчете фактът, че потребностите на Ryanair са значително по-малки от тези на други авиокомпании поради нейния бизнес модел и оперативната ѝ ефикасност. |
| --- | --- |

(144)

Ryanair заяви, че от гледна точка на оператор в условията на пазарна икономика всяка търговска оферта обичайно ще представлява подобрение спрямо тогавашната ситуация, стига да се очаква пределните ползи да надхвърлят пределните разходи. Освен това Ryanair заяви, че трябва да се отчете фактът, че потребностите на Ryanair са значително по-малки от тези на други авиокомпании поради нейния бизнес модел и оперативната ѝ ефикасност.

| (145) | С цел да представи повече доказателства за това, че споразумението от 2000 г. отговаря на пазарните изисквания, Ryanair извърши сравнение между летища, съпоставими като размер и положение с летище Любек. Референтните летища са летищата в Борнмът, Гренобъл, Нок, Маастрихт, Ним и Престуик. Сравнението с плащаните от Ryanair такси на референтните летища показа, че таксите, които Ryanair плаща на летище Любек, като цяло са по-високи от средното равнище на референтните летища както за пътник, така и за единица наземно обслужване. Ryanair настоятелно призова Комисията да отдаде по-голямо значение на сравнителния анализ, отколкото на анализа на рентабилността, когато оценява дали споразумението от 2000 г. отговаря на принципа на ОУПИ. |
| --- | --- |

(145)

С цел да представи повече доказателства за това, че споразумението от 2000 г. отговаря на пазарните изисквания, Ryanair извърши сравнение между летища, съпоставими като размер и положение с летище Любек. Референтните летища са летищата в Борнмът, Гренобъл, Нок, Маастрихт, Ним и Престуик. Сравнението с плащаните от Ryanair такси на референтните летища показа, че таксите, които Ryanair плаща на летище Любек, като цяло са по-високи от средното равнище на референтните летища както за пътник, така и за единица наземно обслужване. Ryanair настоятелно призова Комисията да отдаде по-голямо значение на сравнителния анализ, отколкото на анализа на рентабилността, когато оценява дали споразумението от 2000 г. отговаря на принципа на ОУПИ.

| (146) | Нетната настояща стойност (ННС) на споразумението от 2000 г. е изчислена в доклад, изготвен от Oxera. В доклада се посочва положителна ННС в размер на [...] EUR. Oxera извърши редица проверки на достоверността по отношение на това изчисление. |
| --- | --- |

(146)

Нетната настояща стойност (ННС) на споразумението от 2000 г. е изчислена в доклад, изготвен от Oxera. В доклада се посочва положителна ННС в размер на [...] EUR. Oxera извърши редица проверки на достоверността по отношение на това изчисление.

5.3.1.2.   Air Berlin

Air Berlin

| (147) | Air Berlin заяви, че предлаганите от Ryanair маршрути от летище Любек се конкурират пряко с маршрутите, предлагани от Air Berlin от летище Хамбург. По-специално става въпрос за дестинациите Лондон, Милано и Барселона, тъй като и двете авиокомпании са ги включили в своето портфолио. |
| --- | --- |

(147)

Air Berlin заяви, че предлаганите от Ryanair маршрути от летище Любек се конкурират пряко с маршрутите, предлагани от Air Berlin от летище Хамбург. По-специално става въпрос за дестинациите Лондон, Милано и Барселона, тъй като и двете авиокомпании са ги включили в своето портфолио.

| (148) | Air Berlin заяви, че целта на маркетинговата стратегия на Ryanair е била да привлече потенциални клиенти на Air Berlin, наред с други авиокомпании. Поради ниските цени на Ryanair клиентите са се преместили от летище Хамбург към летище Любек. Air Berlin заявява, че е понесла значителни икономически загуби в резултат на държавната помощ. Air Berlin е била принудена да преустанови някои от своите полети поради паралелните оферти на Ryanair от летище Любек. Освен това Air Berlin заяви, че среща трудности при разкриването на нови дестинации от летище Хамбург, докато Ryanair предлага сходни дестинации от летище Любек на прекомерно ниски цени. |
| --- | --- |

(148)

Air Berlin заяви, че целта на маркетинговата стратегия на Ryanair е била да привлече потенциални клиенти на Air Berlin, наред с други авиокомпании. Поради ниските цени на Ryanair клиентите са се преместили от летище Хамбург към летище Любек. Air Berlin заявява, че е понесла значителни икономически загуби в резултат на държавната помощ. Air Berlin е била принудена да преустанови някои от своите полети поради паралелните оферти на Ryanair от летище Любек. Освен това Air Berlin заяви, че среща трудности при разкриването на нови дестинации от летище Хамбург, докато Ryanair предлага сходни дестинации от летище Любек на прекомерно ниски цени.

| (149) | Освен това Air Berlin изтъкна затварянето на летище Любек за 6 дни от 19 април 2004 г. в подкрепа на своите аргументи, че Ryanair е плащала неправомерно ниски такси и че е имало конкуренция между Любек и Хамбург. Докато летището е било затворено, Ryanair е трябвало да премести своя пътникопоток от летище Любек към летище Хамбург. В резултат на по-високите летищни такси на летище Хамбург, Ryanair е понесла допълнителни разходи в размер на [...] EUR, които е начислила на FLG. Поради това Air Berlin подчерта, че в рамките на 6 дни Ryanair вече е получила предимство, равняващо се на [...] EUR, спрямо авиокомпаниите, обслужващи летище Хамбург. |
| --- | --- |

(149)

Освен това Air Berlin изтъкна затварянето на летище Любек за 6 дни от 19 април 2004 г. в подкрепа на своите аргументи, че Ryanair е плащала неправомерно ниски такси и че е имало конкуренция между Любек и Хамбург. Докато летището е било затворено, Ryanair е трябвало да премести своя пътникопоток от летище Любек към летище Хамбург. В резултат на по-високите летищни такси на летище Хамбург, Ryanair е понесла допълнителни разходи в размер на [...] EUR, които е начислила на FLG. Поради това Air Berlin подчерта, че в рамките на 6 дни Ryanair вече е получила предимство, равняващо се на [...] EUR, спрямо авиокомпаниите, обслужващи летище Хамбург.

| (150) | Освен това Air Berlin подкрепи своите аргументи, като представи таблица с броя на пътниците и полетите преди (до 1999 г.) и след (от 2000 г. насам) като Ryanair е започнала да обслужва летище Любек:

  Таблица 7


  Таблица на Air Berlin относно брой пътници и полети | Брой пътници (души) | Движение на самолети |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 г. | 34 132 | [...] |
| 1998 г. | 60 520 | [...] |
| 1999 г. | 48 522 | [...] |
| 2000 г. | 142 586 | [...] |
| 2001 г. | 192 726 | [...] |
| 2002 г. | 244 684 | [...] |
| 2003 г. | 514 472 | [...] |

(150)

Освен това Air Berlin подкрепи своите аргументи, като представи таблица с броя на пътниците и полетите преди (до 1999 г.) и след (от 2000 г. насам) като Ryanair е започнала да обслужва летище Любек:

Таблица 7

Таблица 7

Таблица на Air Berlin относно брой пътници и полети

Таблица на Air Berlin относно брой пътници и полети

Брой пътници (души)

Движение на самолети

1997 г.

34 132

[...]

1998 г.

60 520

[...]

1999 г.

48 522

[...]

2000 г.

142 586

[...]

2001 г.

192 726

[...]

2002 г.

244 684

[...]

2003 г.

514 472

[...]

| (151) | Съгласно таблица 7 през 2000 г. е настъпило значително увеличение в броя на пътниците, когато Ryanair е започнала да предлага полети от летището. Air Berlin заяви, че 97 % от тези пътници се дължат на Ryanair. Тези цифри се съпоставят със загубите, отчетени от FLG преди (до 1999 г.) и след (от 2000 г. насам) като Ryanair е започнала да обслужва летище Любек:

  Таблица 8


  Таблица на Air Berlin относно загубите на FLG







  FLG | Загуби (в EUR) |
| --- | --- | --- |
| 1999 г. | [...] |
| 2000 г. | [...] |
| 2001 г. | [...] |
| 2002 г. | [...] |
| 2003 г. | [...] |
| Общо | [...] |

(151)

Съгласно таблица 7 през 2000 г. е настъпило значително увеличение в броя на пътниците, когато Ryanair е започнала да предлага полети от летището. Air Berlin заяви, че 97 % от тези пътници се дължат на Ryanair. Тези цифри се съпоставят със загубите, отчетени от FLG преди (до 1999 г.) и след (от 2000 г. насам) като Ryanair е започнала да обслужва летище Любек:

Таблица 8

Таблица 8

Таблица на Air Berlin относно загубите на FLG

Таблица на Air Berlin относно загубите на FLG

FLG

Загуби (в EUR)

1999 г.

[...]

2000 г.

[...]

2001 г.

[...]

2002 г.

[...]

2003 г.

[...]

Общо

Общо

[...]

[...]

| (152) | Въз основа на таблица 7 и таблица 8 Air Berlin заяви, че макар броят на пътниците почти да се е удвоил между 2002 и 2003 г., загубите в този период са се увеличили с над [...] EUR. Освен това Air Berlin посочи, че FLG е предоставило на Ryanair преференциални условия, търговски отстъпки, както и възстановяване на разходи и други плащания. Таксите, които Ryanair е заплащала за използването на летище Любек, са били по-ниски от таксите, определени в приложимата към онзи момент тарифа на таксите. Освен това Air Berlin заяви, че Ryanair е предоставяла маркетингови услуги, които не са зависели от разходите за маркетинг. Според Air Berlin обезщетенията, изплащани на Ryanair за маркетингови услуги, изглежда не са свързани с действителните разходи за маркетинг, понасяни от Ryanair. |
| --- | --- |

(152)

Въз основа на таблица 7 и таблица 8 Air Berlin заяви, че макар броят на пътниците почти да се е удвоил между 2002 и 2003 г., загубите в този период са се увеличили с над [...] EUR. Освен това Air Berlin посочи, че FLG е предоставило на Ryanair преференциални условия, търговски отстъпки, както и възстановяване на разходи и други плащания. Таксите, които Ryanair е заплащала за използването на летище Любек, са били по-ниски от таксите, определени в приложимата към онзи момент тарифа на таксите. Освен това Air Berlin заяви, че Ryanair е предоставяла маркетингови услуги, които не са зависели от разходите за маркетинг. Според Air Berlin обезщетенията, изплащани на Ryanair за маркетингови услуги, изглежда не са свързани с действителните разходи за маркетинг, понасяни от Ryanair.

| (153) | Поради това Air Berlin счита, че споразумението от 2000 г. между FLG и Ryanair не е отговаряло на пазарните изисквания. Според Air Berlin летище Любек се обслужва поради съображения, свързани с регионалната политика, а не с цел рентабилност. |
| --- | --- |

(153)

Поради това Air Berlin счита, че споразумението от 2000 г. между FLG и Ryanair не е отговаряло на пазарните изисквания. Според Air Berlin летище Любек се обслужва поради съображения, свързани с регионалната политика, а не с цел рентабилност.

| (154) | По мнение на Air Berlin наличието на преференциални условия за Ryanair в Любек, от една страна, и начинът и естеството на условната приватизация на летището, от друга страна, трудно могат да се разглеждат поотделно. Air Berlin не счита, че сключеното с Infratil споразумение за участие представлява доказателство за спазване на принципа на ОУПИ, тъй като е включена опция за продажба. Напротив, Air Berlin е на мнение, че един ОУПИ би обявил нова покана за тръжна процедура за летището през 2005 г. |
| --- | --- |

(154)

По мнение на Air Berlin наличието на преференциални условия за Ryanair в Любек, от една страна, и начинът и естеството на условната приватизация на летището, от друга страна, трудно могат да се разглеждат поотделно. Air Berlin не счита, че сключеното с Infratil споразумение за участие представлява доказателство за спазване на принципа на ОУПИ, тъй като е включена опция за продажба. Напротив, Air Berlin е на мнение, че един ОУПИ би обявил нова покана за тръжна процедура за летището през 2005 г.

| (155) | Освен това Air Berlin заяви, че споразумението с Ryanair следва да бъде приписано на Германия. Според устава на FLG надзорният съвет трябва да одобри начисляваните такси за използването на летището (точка 12 от устава). Четирима от шестимата членове на надзорния съвет са избрани от Hansestadt Lübeck. Поради това Air Berlin заключи, че Hansestadt Lübeck би могъл да бъде считан за носещ отговорност. Air Berlin счита, че някои твърдения от страна на ключови служители на FLG представляват допълнително доказателство, че въпросното споразумение следва да бъде приписано на държавата. |
| --- | --- |

(155)

Освен това Air Berlin заяви, че споразумението с Ryanair следва да бъде приписано на Германия. Според устава на FLG надзорният съвет трябва да одобри начисляваните такси за използването на летището (точка 12 от устава). Четирима от шестимата членове на надзорния съвет са избрани от Hansestadt Lübeck. Поради това Air Berlin заключи, че Hansestadt Lübeck би могъл да бъде считан за носещ отговорност. Air Berlin счита, че някои твърдения от страна на ключови служители на FLG представляват допълнително доказателство, че въпросното споразумение следва да бъде приписано на държавата.

5.3.1.3.   Infratil

Infratil

| (156) | Що се отнася до евентуалната държавна помощ, предоставена на Ryanair, Infratil заяви, че споразумението от 2000 г. е разумно от икономическа гледна точка, представлява важен актив за развитието на летището и е в пълно съответствие с принципа на ОУПИ. Освен това Infratil е на мнение, че споразумението от 2000 г. и неговото изпълнение не могат да бъдат приписани на Hansestadt Lübeck или други държавни субекти. Hansestadt Lübeck или надзорният съвет не са издавали нареждания или насоки за приемането на споразумението от 2000 г. и не го контролират. |
| --- | --- |

(156)

Що се отнася до евентуалната държавна помощ, предоставена на Ryanair, Infratil заяви, че споразумението от 2000 г. е разумно от икономическа гледна точка, представлява важен актив за развитието на летището и е в пълно съответствие с принципа на ОУПИ. Освен това Infratil е на мнение, че споразумението от 2000 г. и неговото изпълнение не могат да бъдат приписани на Hansestadt Lübeck или други държавни субекти. Hansestadt Lübeck или надзорният съвет не са издавали нареждания или насоки за приемането на споразумението от 2000 г. и не го контролират.

5.3.1.4.   Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften

| (157) | BDF е на мнение, че условията, предлагани на Ryanair от FLG, не са съвместими с вътрешния пазар, тъй като не отговарят на изискванията за прозрачност и недискриминация и не предвиждат санкции, ако Ryanair не изпълни своите задължения съгласно споразумението от 2000 г. |
| --- | --- |

(157)

BDF е на мнение, че условията, предлагани на Ryanair от FLG, не са съвместими с вътрешния пазар, тъй като не отговарят на изискванията за прозрачност и недискриминация и не предвиждат санкции, ако Ryanair не изпълни своите задължения съгласно споразумението от 2000 г.

| (158) | Според BDF дискриминационните дерогации от приложимите тарифи на таксите в полза на конкретна авиокомпании водят до сериозно нарушение на конкуренцията и до субсидирано преразпределяне на пътниците в рамките на една и съща агломерация, което е лишено от смисъл в контекста на цялостната икономика. Освен това BDF заяви, че ако не може да се изключи възможността дадена мярка да включва държавна помощ, Комисията трябва да бъде уведомена за тази мярка. BDF заяви, че при определени условия закриването на германско летище по искане на оператора е възможно от законова гледна точка. |
| --- | --- |

(158)

Според BDF дискриминационните дерогации от приложимите тарифи на таксите в полза на конкретна авиокомпании водят до сериозно нарушение на конкуренцията и до субсидирано преразпределяне на пътниците в рамките на една и съща агломерация, което е лишено от смисъл в контекста на цялостната икономика. Освен това BDF заяви, че ако не може да се изключи възможността дадена мярка да включва държавна помощ, Комисията трябва да бъде уведомена за тази мярка. BDF заяви, че при определени условия закриването на германско летище по искане на оператора е възможно от законова гледна точка.

5.3.2.   
  Споразумения от 2010 г.

Споразумения от 2010 г.

5.3.2.1.   Flughafen Lübeck GmbH

Flughafen Lübeck GmbH

| (159) | FLG заяви, че мярката не може да бъде приписана на Германия, тъй като споразуменията от 2010 г. са били договорени самостоятелно от FLG. |
| --- | --- |

(159)

FLG заяви, че мярката не може да бъде приписана на Германия, тъй като споразуменията от 2010 г. са били договорени самостоятелно от FLG.

5.3.2.2.   Ryanair

Ryanair

| (160) | Ryanair заяви, че споразуменията от 2010 г. не могат да бъдат приписани на държавата. |
| --- | --- |

(160)

Ryanair заяви, че споразуменията от 2010 г. не могат да бъдат приписани на държавата.

| (161) | Ryanair посочи, че допълнително писмо No 1 и допълнително писмо No 2 представляват просто кратки допълнителни писма, с които се удължава валидността на съществуващите договорености съгласно споразумението с Ryanair от 2000 г. Единственият нов елемент представлява корекция посредством търговски преговори на подкрепата за търговска реализация в допълнително писмо No 1. Поради това Ryanair заяви, че последиците от двете допълнителни писма са посочени в информацията, представена от Ryanair във връзка със споразумението от 2000 г. |
| --- | --- |

(161)

Ryanair посочи, че допълнително писмо No 1 и допълнително писмо No 2 представляват просто кратки допълнителни писма, с които се удължава валидността на съществуващите договорености съгласно споразумението с Ryanair от 2000 г. Единственият нов елемент представлява корекция посредством търговски преговори на подкрепата за търговска реализация в допълнително писмо No 1. Поради това Ryanair заяви, че последиците от двете допълнителни писма са посочени в информацията, представена от Ryanair във връзка със споразумението от 2000 г.

| (162) | Ryanair представи доклад, изготвен от Oxera (30), в който се оценява очакваната рентабилност съгласно допълнително писмо No 1 и допълнително писмо No 2 въз основа на бизнес плана от 2009 г. (31), изготвен от летище Любек преди подписването на тези две допълнителни писма. В доклада се посочва, че при разумните допускания към момента на подписване на двете допълнителни писма се е очаквало да се постигне достатъчнарентабилност. Летище, чието поведение отговаря на принципа на ОУПИ, би предложило сходни условия. Според Oxera това важи и ако споразумението за маркетингови услуги от 2010 г. бъде разгледано заедно с допълнителните писма от март и октомври 2010 г. Поради това разходите за маркетинг за летище Любек са били включени в оценката. |
| --- | --- |

(162)

Ryanair представи доклад, изготвен от Oxera (30), в който се оценява очакваната рентабилност съгласно допълнително писмо No 1 и допълнително писмо No 2 въз основа на бизнес плана от 2009 г. (31), изготвен от летище Любек преди подписването на тези две допълнителни писма. В доклада се посочва, че при разумните допускания към момента на подписване на двете допълнителни писма се е очаквало да се постигне достатъчнарентабилност. Летище, чието поведение отговаря на принципа на ОУПИ, би предложило сходни условия. Според Oxera това важи и ако споразумението за маркетингови услуги от 2010 г. бъде разгледано заедно с допълнителните писма от март и октомври 2010 г. Поради това разходите за маркетинг за летище Любек са били включени в оценката.

30

31

5.3.2.3.   Air Berlin

Air Berlin

| (163) | Air Berlin изтъкна, че през 2010 г. са били подписани три споразумения: допълнително писмо No 1, допълнително писмо No 2 и споразумението за маркетингови услуги от 2010 г. В своята оценка Комисията следва да вземе предвид всички споразумения от 2010 г. |
| --- | --- |

(163)

Air Berlin изтъкна, че през 2010 г. са били подписани три споразумения: допълнително писмо No 1, допълнително писмо No 2 и споразумението за маркетингови услуги от 2010 г. В своята оценка Комисията следва да вземе предвид всички споразумения от 2010 г.

5.4.   ТАКСИ ЗА РАЗМРАЗЯВАНЕ НА ВЪЗДУХОПЛАВАТЕЛНИ СРЕДСТВА НА ЛЕТИЩЕТО

ТАКСИ ЗА РАЗМРАЗЯВАНЕ НА ВЪЗДУХОПЛАВАТЕЛНИ СРЕДСТВА НА ЛЕТИЩЕТО

RYANAIR И WIZZ AIR

| (164) | Ryanair и Wizz Air заявиха, че цялата предполагаема помощ, предоставена от летище Любек на Wizz Air и други авиокомпании, не може да бъде приписана на германската държава поради решението по делото Stardust Marine (32). Wizz Air твърди, че макар Hansestadt Lübeck да е бил единственият собственик на летището през въпросния период, това не е достатъчно, за да се докаже, че средствата трябва да бъдат приписани на държавата. Wizz Air твърди, че по времето, когато 90 % от акциите на FLG са били притежавани от Infratil, е било дори още по-очевидно, че средствата не следва да бъдат приписани на държавата. |
| --- | --- |

(164)

Ryanair и Wizz Air заявиха, че цялата предполагаема помощ, предоставена от летище Любек на Wizz Air и други авиокомпании, не може да бъде приписана на германската държава поради решението по делото Stardust Marine (32). Wizz Air твърди, че макар Hansestadt Lübeck да е бил единственият собственик на летището през въпросния период, това не е достатъчно, за да се докаже, че средствата трябва да бъдат приписани на държавата. Wizz Air твърди, че по времето, когато 90 % от акциите на FLG са били притежавани от Infratil, е било дори още по-очевидно, че средствата не следва да бъдат приписани на държавата.

Stardust Marine

32

| (165) | Ryanair и Wizz Air заявиха, че таксите и всички отстъпки представляват незначителен дял от разходите на която и да е авиокомпания при обслужването на дадено летище. Според Ryanair тези такси не могат да се оценяват самостоятелно, защото не съществува пазар на дребно за услуги по размразяване. Отстъпка за услугите по размразяване вероятно ще бъде компенсирана от търговските ползи, които летището получава от други елементи в преговорите. Ryanair цитира решението по делото Charleroi, в което се потвърждава, че „всъщност при прилагането на критерия за частния инвеститор е необходимо търговската сделка да се разглежда в нейната цялост“ (33). |
| --- | --- |

(165)

Ryanair и Wizz Air заявиха, че таксите и всички отстъпки представляват незначителен дял от разходите на която и да е авиокомпания при обслужването на дадено летище. Според Ryanair тези такси не могат да се оценяват самостоятелно, защото не съществува пазар на дребно за услуги по размразяване. Отстъпка за услугите по размразяване вероятно ще бъде компенсирана от търговските ползи, които летището получава от други елементи в преговорите. Ryanair цитира решението по делото Charleroi, в което се потвърждава, че „всъщност при прилагането на критерия за частния инвеститор е необходимо търговската сделка да се разглежда в нейната цялост“ (33).

Charleroi

33

| (166) | На последно място Ryanair и Wizz Air заявиха, че цената, начислявана на летище Любек за течността за размразяване, представлява стандартната цена, която се начислява на държавни и частни летища. |
| --- | --- |

(166)

На последно място Ryanair и Wizz Air заявиха, че цената, начислявана на летище Любек за течността за размразяване, представлява стандартната цена, която се начислява на държавни и частни летища.

6.   МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ТРЕТИ СТРАНИ

МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ТРЕТИ СТРАНИ

6.1.   МНЕНИЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИНФОРМАЦИЯТА ОТ RYANAIR

МНЕНИЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИНФОРМАЦИЯТА ОТ RYANAIR

| (167) | Според Германия информацията от Ryanair показва, че FLG е действало в съответствие с принципа на ОУПИ. |
| --- | --- |

(167)

Според Германия информацията от Ryanair показва, че FLG е действало в съответствие с принципа на ОУПИ.

| (168) | По-специално Германия подчерта ползата от подхода на Ryanair чрез анализ на рентабилността и сравнителен анализ да се докаже, че споразумението отговаря на пазарните изисквания. |
| --- | --- |

(168)

По-специално Германия подчерта ползата от подхода на Ryanair чрез анализ на рентабилността и сравнителен анализ да се докаже, че споразумението отговаря на пазарните изисквания.

| (169) | Според Германия допълнително писмо No 1 и допълнително писмо No 2 не са от значение за настоящото разследване. Първо, допълнителните писма от март и октомври 2010 г. не могат да бъдат приписани на държавата, защото са договорени и подписани самостоятелно от FLG без намесата на Hansestadt Lübeck. Второ, по отношение на допълнително писмо No 2 Германия изтъкна, че с него просто се удължава действието на споразумението от 2000 г. и съответно не води до съществени промени. Поради това всички съображения във връзка със споразумението от 2000 г. важат и за допълнителните писма. |
| --- | --- |

(169)

Според Германия допълнително писмо No 1 и допълнително писмо No 2 не са от значение за настоящото разследване. Първо, допълнителните писма от март и октомври 2010 г. не могат да бъдат приписани на държавата, защото са договорени и подписани самостоятелно от FLG без намесата на Hansestadt Lübeck. Второ, по отношение на допълнително писмо No 2 Германия изтъкна, че с него просто се удължава действието на споразумението от 2000 г. и съответно не води до съществени промени. Поради това всички съображения във връзка със споразумението от 2000 г. важат и за допълнителните писма.

| (170) | Германия заяви, че не разбира защо споразумението за маркетингови услуги от 2010 г. следва да бъде включено в настоящото разследване, тъй като то не включва публични средства. Разходите, посочени в споразумението за маркетингови услуги от 2010 г., са били покрити от IHK Lübeck. Освен това Германия посочи, че може да бъде заключено, че споразумението за маркетингови услуги от 2010 г. е в съответствие с пазарните стандарти. Това се подкрепя от констатацията, че на FLG са били начислявани по-малки разходи в сравнение с други летища, сключили подобно споразумение. Нещо повече, споразумението за маркетингови услуги от 2010 г., сключено с летище Любек, е било основано на обещанието на Ryanair да разшири своето портфолио от полети с още две дестинации. |
| --- | --- |

(170)

Германия заяви, че не разбира защо споразумението за маркетингови услуги от 2010 г. следва да бъде включено в настоящото разследване, тъй като то не включва публични средства. Разходите, посочени в споразумението за маркетингови услуги от 2010 г., са били покрити от IHK Lübeck. Освен това Германия посочи, че може да бъде заключено, че споразумението за маркетингови услуги от 2010 г. е в съответствие с пазарните стандарти. Това се подкрепя от констатацията, че на FLG са били начислявани по-малки разходи в сравнение с други летища, сключили подобно споразумение. Нещо повече, споразумението за маркетингови услуги от 2010 г., сключено с летище Любек, е било основано на обещанието на Ryanair да разшири своето портфолио от полети с още две дестинации.

| (171) | Германия изтъква още един аргумент — функцията на летище Любек като резервно летище на летище Хамбург и като необходима инфраструктура за населението в Северна Германия. |
| --- | --- |

(171)

Германия изтъква още един аргумент — функцията на летище Любек като резервно летище на летище Хамбург и като необходима инфраструктура за населението в Северна Германия.

6.2.   МНЕНИЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИНФОРМАЦИЯТА ОТ SGF

МНЕНИЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИНФОРМАЦИЯТА ОТ SGF

| (172) | Германия заяви, че SGF не е заинтересована страна по смисъла на член 108, параграф 2 от ДФЕС и член 1, буква з) от Регламент (ЕО) No 659/1999 и поради това няма право да представя мнения. Членовете на SGF просто притежават собствена земя близо до летището и поради това желаят да се освободят от предполагаемите неудобства, пораждани от експлоатацията на летището. Такива цели обаче трябва да се преследват чрез национални средства за правна защита. |
| --- | --- |

(172)

Германия заяви, че SGF не е заинтересована страна по смисъла на член 108, параграф 2 от ДФЕС и член 1, буква з) от Регламент (ЕО) No 659/1999 и поради това няма право да представя мнения. Членовете на SGF просто притежават собствена земя близо до летището и поради това желаят да се освободят от предполагаемите неудобства, пораждани от експлоатацията на летището. Такива цели обаче трябва да се преследват чрез национални средства за правна защита.

| (173) | Освен това Германия заяви, че представената от SGF информация по същество е неточна. На първо място Германия изразява несъгласие с твърдението на SGF, че летище Любек не изпълнява функция, свързана с обществена услуга. SGF е заявило, че експлоатацията на летището от общ интерес касае единствено въздухоплаването с общо предназначение. Германия изразява несъгласие с това твърдение, защото летище Любек е поело задължение за извършване на дейност като инфраструктура за предоставяне на обществена услуга и като резервен вариант във връзка с летище Хамбург. Второто е посочено официално в концепцията за въздухоплаването на Северна Германия („Norddeutsches Luftverkehrskonzept“). |
| --- | --- |

(173)

Освен това Германия заяви, че представената от SGF информация по същество е неточна. На първо място Германия изразява несъгласие с твърдението на SGF, че летище Любек не изпълнява функция, свързана с обществена услуга. SGF е заявило, че експлоатацията на летището от общ интерес касае единствено въздухоплаването с общо предназначение. Германия изразява несъгласие с това твърдение, защото летище Любек е поело задължение за извършване на дейност като инфраструктура за предоставяне на обществена услуга и като резервен вариант във връзка с летище Хамбург. Второто е посочено официално в концепцията за въздухоплаването на Северна Германия („Norddeutsches Luftverkehrskonzept“).

| (174) | Що се отнася до споразумението за лизинг, Германия повтори своята позиция, че на FLG не е предоставено предимство нито чрез старото споразумение за лизинг до края на 2005 г., нито чрез новото споразумение за лизинг от 2006 г. |
| --- | --- |

(174)

Що се отнася до споразумението за лизинг, Германия повтори своята позиция, че на FLG не е предоставено предимство нито чрез старото споразумение за лизинг до края на 2005 г., нито чрез новото споразумение за лизинг от 2006 г.

| (175) | Освен това Германия представи мнение относно представената от SGF информация по отношение на инфраструктурните инвестиции. Германия заяви, че одобрението на планирането представлява просто административен инструмент, който може да се предостави с обратно действие и който нито е предпоставка за одобрение на финансирането, нито оказва ефект върху конкуренцията. Освен това Германия изрази несъгласие, че SGF класифицира инвестициите като поддържащи мерки, а не като мерки за подобряване на функцията на летището във връзка с пътникопотока. Германия заяви, че мерките са необходими, за да се спазят националната и международната уредби. Според Германия фактът, че Ryanair е най-големият ползвател на летището не води до заключението, че е облагодетелстван. |
| --- | --- |

(175)

Освен това Германия представи мнение относно представената от SGF информация по отношение на инфраструктурните инвестиции. Германия заяви, че одобрението на планирането представлява просто административен инструмент, който може да се предостави с обратно действие и който нито е предпоставка за одобрение на финансирането, нито оказва ефект върху конкуренцията. Освен това Германия изрази несъгласие, че SGF класифицира инвестициите като поддържащи мерки, а не като мерки за подобряване на функцията на летището във връзка с пътникопотока. Германия заяви, че мерките са необходими, за да се спазят националната и международната уредби. Според Германия фактът, че Ryanair е най-големият ползвател на летището не води до заключението, че е облагодетелстван.

| (176) | Що се отнася до изчисленията на SGF във връзка с перспективите на летище Любек в средносрочен план, Германия заяви, че представената информация е невярна. Германия твърди, че е било доказано, че към момента на инвестицията са били налице оптимистични перспективи в средносрочен план, както се потвърждава от Комисията в решението ѝ за откриване на процедурата от 2007 г. |
| --- | --- |

(176)

Що се отнася до изчисленията на SGF във връзка с перспективите на летище Любек в средносрочен план, Германия заяви, че представената информация е невярна. Германия твърди, че е било доказано, че към момента на инвестицията са били налице оптимистични перспективи в средносрочен план, както се потвърждава от Комисията в решението ѝ за откриване на процедурата от 2007 г.

| (177) | Освен това Германия представи мнение относно твърденията на SGF, че FLG е било „предприятие в затруднено положение“. Германия е на мнение, че всички аргументи на SGF въз основа на Насоките за държавна помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение са невалидни. Според Германия тези Насоки не са приложими, тъй като предоставените обезщетения изобщо не представляват държавна помощ. Обезщетенията никога не са били класифицирани като помощ за оздравяване или за преструктуриране, защото в такъв случай е трябвало да бъдат одобрени в съответствие с други насоки. |
| --- | --- |

(177)

Освен това Германия представи мнение относно твърденията на SGF, че FLG е било „предприятие в затруднено положение“. Германия е на мнение, че всички аргументи на SGF въз основа на Насоките за държавна помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение са невалидни. Според Германия тези Насоки не са приложими, тъй като предоставените обезщетения изобщо не представляват държавна помощ. Обезщетенията никога не са били класифицирани като помощ за оздравяване или за преструктуриране, защото в такъв случай е трябвало да бъдат одобрени в съответствие с други насоки.

| (178) | Германия изразява несъгласие с твърдението на SGF, че Hansestadt Lübeck е заявил, че закриването на летището е било невъзможно, и че не е проучил този вариант. Според Германия Hansestadt Lübeck е проучил варианта, но е решил да не пристъпва към закриване, тъй като изчисленията са довели до заключението, че това не би било най-изгодното решение от икономическа гледна точка. Освен това Германия поясни, че закриването на летище не може да бъде извършено на ad hoc основа поради член 45, параграф 1 от LuftVZO. Летищните съоръжения представляват обществено благо и изпълняват оперативни задължения. Поради това за закриването на летището е необходимо да се отнеме разрешителното за експлоатация след провеждане на дълга законова процедура. Германия твърди, че не се позволява отнемане на разрешителното, ако съответната администрация счита, че общественият интерес натежава в полза на това летището да продължи да функционира. Поради това евентуалният опит за закриване на летището не е невъзможен, но определено би бил труден, дълъг и съответно скъп. Бе посочено, че закриването на летище Берлин—Темпелхоф е довело до такива последици. Поради това Германия счита, че решението да не се прибегне до варианта за закриване на летището и вместо това да се предприеме разширяване и инвестиране в инфраструктурата с цел привличане на частен инвеститор е представлявало по-изгодно решение от икономическа гледна точка. В ретроспекция този подход се е оказал правилен, тъй като е бил намерен частен инвеститор. |
| --- | --- |

(178)

Германия изразява несъгласие с твърдението на SGF, че Hansestadt Lübeck е заявил, че закриването на летището е било невъзможно, и че не е проучил този вариант. Според Германия Hansestadt Lübeck е проучил варианта, но е решил да не пристъпва към закриване, тъй като изчисленията са довели до заключението, че това не би било най-изгодното решение от икономическа гледна точка. Освен това Германия поясни, че закриването на летище не може да бъде извършено на ad hoc основа поради член 45, параграф 1 от LuftVZO. Летищните съоръжения представляват обществено благо и изпълняват оперативни задължения. Поради това за закриването на летището е необходимо да се отнеме разрешителното за експлоатация след провеждане на дълга законова процедура. Германия твърди, че не се позволява отнемане на разрешителното, ако съответната администрация счита, че общественият интерес натежава в полза на това летището да продължи да функционира. Поради това евентуалният опит за закриване на летището не е невъзможен, но определено би бил труден, дълъг и съответно скъп. Бе посочено, че закриването на летище Берлин—Темпелхоф е довело до такива последици. Поради това Германия счита, че решението да не се прибегне до варианта за закриване на летището и вместо това да се предприеме разширяване и инвестиране в инфраструктурата с цел привличане на частен инвеститор е представлявало по-изгодно решение от икономическа гледна точка. В ретроспекция този подход се е оказал правилен, тъй като е бил намерен частен инвеститор.

ad hoc

6.3.   МНЕНИЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИНФОРМАЦИЯТА ОТ AIR BERLIN

МНЕНИЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИНФОРМАЦИЯТА ОТ AIR BERLIN

| (179) | Според Германия на Air Berlin са щели да бъдат предоставени същите предимства като на Ryanair, ако бе изпълнила същите критерии по отношение на броя на пътниците и честотата на полетите. Вместо това Air Berlin е отказала да представи оферта за преговори с FLG, тъй като изобщо не е възнамерявала да започне да предоставя услуги на летище Любек. Нещо повече, Air Berlin никога не е възразявала срещу условията, при които работиRyanair на летище Хамбург. В допълнение към това няколко дружества са подали жалби (включително до Комисията, наред с другото), че Air Berlin се е възползвала от значителна държавна помощ от Обединените арабски емирства. Поради това тя не може да се представя като жертва спрямо основния си конкурент Ryanair. |
| --- | --- |

(179)

Според Германия на Air Berlin са щели да бъдат предоставени същите предимства като на Ryanair, ако бе изпълнила същите критерии по отношение на броя на пътниците и честотата на полетите. Вместо това Air Berlin е отказала да представи оферта за преговори с FLG, тъй като изобщо не е възнамерявала да започне да предоставя услуги на летище Любек. Нещо повече, Air Berlin никога не е възразявала срещу условията, при които работиRyanair на летище Хамбург. В допълнение към това няколко дружества са подали жалби (включително до Комисията, наред с другото), че Air Berlin се е възползвала от значителна държавна помощ от Обединените арабски емирства. Поради това тя не може да се представя като жертва спрямо основния си конкурент Ryanair.

| (180) | Германия изрази несъгласие с мнението на Air Berlin, че съществува конкуренция между летище Любек и летище Хамбург. По-специално Германия се позова на факта, че летище Хамбург е обслужвало 70 пъти повече пътници от летище Любек през 2000 г., когато е подписано споразумението от 2000 г. с Ryanair. Отсъствието на жалби от други летища показва, че между двете летища не е имало конкуренция. Освен това Германия добави, че летище Хамбург и летище Росток са се разраснали през 2008 г., докато броят на пътниците на летище Любек е намалял с 10 %. |
| --- | --- |

(180)

Германия изрази несъгласие с мнението на Air Berlin, че съществува конкуренция между летище Любек и летище Хамбург. По-специално Германия се позова на факта, че летище Хамбург е обслужвало 70 пъти повече пътници от летище Любек през 2000 г., когато е подписано споразумението от 2000 г. с Ryanair. Отсъствието на жалби от други летища показва, че между двете летища не е имало конкуренция. Освен това Германия добави, че летище Хамбург и летище Росток са се разраснали през 2008 г., докато броят на пътниците на летище Любек е намалял с 10 %.

| (181) | В допълнение към това Германия отхвърля аргумента на Air Berlin, че на Ryanair е предоставено икономическо предимство. Германия заяви, че Air Berlin е използвала неправилни изчисления и че единственият тест, който е от значение за оценката дали дадено споразумение между летище и авиокомпания е в съответствие с пазара, е принципът на ОУПИ. Германия счита, че споразуменията с Ryanair отговарят на пазарните изисквания, тъй като през 2000 г. перспективите на летището в дългосрочен план са били положителни. |
| --- | --- |

(181)

В допълнение към това Германия отхвърля аргумента на Air Berlin, че на Ryanair е предоставено икономическо предимство. Германия заяви, че Air Berlin е използвала неправилни изчисления и че единственият тест, който е от значение за оценката дали дадено споразумение между летище и авиокомпания е в съответствие с пазара, е принципът на ОУПИ. Германия счита, че споразуменията с Ryanair отговарят на пазарните изисквания, тъй като през 2000 г. перспективите на летището в дългосрочен план са били положителни.

6.4.   МНЕНИЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИНФОРМАЦИЯТА ОТ BDF

МНЕНИЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИНФОРМАЦИЯТА ОТ BDF

| (182) | Германия изтъкна, че Air Berlin членува в BDF, което води до тесни връзки и припокриващи се мнения. Германия изрази несъгласие, че FLG би създало изкуствено търсене чрез прекомерно ниски цени и че би се отклонило от тарифата на таксите по дискриминационен начин в полза на една авиокомпания. Според Германия FLG не би имало причина да дискриминира отделни авиокомпании с цел повишаване на търсенето. Напротив, по-големият брой авиокомпании би означавал повече бизнес на летище Любек. Поради това Германия настоява, че всяка авиокомпания е можела да сключи споразумение с летище Любек при сходни условия, ако бе представила оферта, съпоставима с тази на Ryanair. |
| --- | --- |

(182)

Германия изтъкна, че Air Berlin членува в BDF, което води до тесни връзки и припокриващи се мнения. Германия изрази несъгласие, че FLG би създало изкуствено търсене чрез прекомерно ниски цени и че би се отклонило от тарифата на таксите по дискриминационен начин в полза на една авиокомпания. Според Германия FLG не би имало причина да дискриминира отделни авиокомпании с цел повишаване на търсенето. Напротив, по-големият брой авиокомпании би означавал повече бизнес на летище Любек. Поради това Германия настоява, че всяка авиокомпания е можела да сключи споразумение с летище Любек при сходни условия, ако бе представила оферта, съпоставима с тази на Ryanair.

7.   ОЦЕНКА

ОЦЕНКА

7.1.   ВЪВЕДЕНИЕ

ВЪВЕДЕНИЕ

| (183) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. Определените в член 107, параграф 1 от ДФЕС критерии са кумулативни. За да се определи дали дадена мярка представлява държавна помощ, трябва да бъдат изпълнени следните условия:






  — | получателят е предприятие, |
| --- | --- | --- |

(183)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. Определените в член 107, параграф 1 от ДФЕС критерии са кумулативни. За да се определи дали дадена мярка представлява държавна помощ, трябва да бъдат изпълнени следните условия:

—

получателят е предприятие,

| — | с мярката се предоставя предимство, |
| --- | --- |

—

с мярката се предоставя предимство,

| — | предимството се предоставя чрез държавни ресурси, |
| --- | --- |

—

предимството се предоставя чрез държавни ресурси,

| — | предимството е избирателно, и |
| --- | --- |

—

предимството е избирателно, и

| — | мярката нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и има вероятност да засегне търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

—

мярката нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и има вероятност да засегне търговията между държавите членки.

| (184) | Следователно трябва да се определи дали тези критерии са изпълнени във връзка с всяка от разглежданите мерки, а именно:






  — | евентуалната държавна помощ в полза на FLG, |
| --- | --- | --- |

(184)

Следователно трябва да се определи дали тези критерии са изпълнени във връзка с всяка от разглежданите мерки, а именно:

—

евентуалната държавна помощ в полза на FLG,

| — | евентуалната държавна помощ в полза на Infratil, |
| --- | --- |

—

евентуалната държавна помощ в полза на Infratil,

| — | евентуалната държавна помощ в полза на Ryanair, както и |
| --- | --- |

—

евентуалната държавна помощ в полза на Ryanair, както и

| — | таксите за размразяване на въздухоплавателни средства на летището. |
| --- | --- |

—

таксите за размразяване на въздухоплавателни средства на летището.

| (185) | Що се отнася до евентуалната държавна помощ в полза на FLG, Комисията първо ще оцени дали получателят на евентуалната държавна помощ FLG продължава да съществува, и — ако отговорът е „не“ — дали икономическата дейност на FLG продължава да се извършва. В допълнение към това Комисията трябва да оцени дали предимството, получено от евентуална държавна помощ за FLG, е могло да бъде прехвърляно на неговите правоприемници, т.е. дали е налице икономическа приемственост. |
| --- | --- |

(185)

Що се отнася до евентуалната държавна помощ в полза на FLG, Комисията първо ще оцени дали получателят на евентуалната държавна помощ FLG продължава да съществува, и — ако отговорът е „не“ — дали икономическата дейност на FLG продължава да се извършва. В допълнение към това Комисията трябва да оцени дали предимството, получено от евентуална държавна помощ за FLG, е могло да бъде прехвърляно на неговите правоприемници, т.е. дали е налице икономическа приемственост.

| (186) | По отношение на евентуалната държавна помощ в полза на Ryanair Комисията ще оцени единствено споразумението от 2000 г. Към датата на приемане на настоящото решение Комисията не разполага с достатъчно информация в досието си, за да прецени дали подписаните по-късно споразумения, а именно споразуменията, сключени през 2010 г., представляват държавна помощ в полза на Ryanair. Поради това тези споразумения ще бъдат оценени в рамките на отделно решение. |
| --- | --- |

(186)

По отношение на евентуалната държавна помощ в полза на Ryanair Комисията ще оцени единствено споразумението от 2000 г. Към датата на приемане на настоящото решение Комисията не разполага с достатъчно информация в досието си, за да прецени дали подписаните по-късно споразумения, а именно споразуменията, сключени през 2010 г., представляват държавна помощ в полза на Ryanair. Поради това тези споразумения ще бъдат оценени в рамките на отделно решение.

7.2.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА FLG

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА FLG

7.2.1.   
  Получател на евентуалната държавна помощ

Получател на евентуалната държавна помощ

| (187) | Комисията откри официалната процедура по разследване относно евентуална държавна помощ в полза на FLG. През януари 2013 г. обаче част от активите на FLG са били продадени на Yasmina. FLG е било влято в Hansestadt Lübeck и е престанало да съществува като правен субект. През 2014 г. Yasmina е обявило несъстоятелност, което е доведе до откриване на производство по несъстоятелност през април 2014 г. През август 2014 г. PuRen е поело активите на Yasmina. |
| --- | --- |

(187)

Комисията откри официалната процедура по разследване относно евентуална държавна помощ в полза на FLG. През януари 2013 г. обаче част от активите на FLG са били продадени на Yasmina. FLG е било влято в Hansestadt Lübeck и е престанало да съществува като правен субект. През 2014 г. Yasmina е обявило несъстоятелност, което е доведе до откриване на производство по несъстоятелност през април 2014 г. През август 2014 г. PuRen е поело активите на Yasmina.

| (188) | В случаите, когато Комисията приема отрицателно решение, с което нарежда възстановяването на несъвместима помощ, предоставена на предприятие в контекста на членове 107 и 108 от Договора, задължението за възстановяване може да се разпростре върху ново дружество, на което получателят на въпросната помощ е прехвърлил или продал всички свои активи или част от тях, когато структурата на това прехвърляне или продажба показва, че между двете дружества е налице икономическа приемственост. |
| --- | --- |

(188)

В случаите, когато Комисията приема отрицателно решение, с което нарежда възстановяването на несъвместима помощ, предоставена на предприятие в контекста на членове 107 и 108 от Договора, задължението за възстановяване може да се разпростре върху ново дружество, на което получателят на въпросната помощ е прехвърлил или продал всички свои активи или част от тях, когато структурата на това прехвърляне или продажба показва, че между двете дружества е налице икономическа приемственост.

| (189) | Ако Комисията установи, че на FLG е била предоставена несъвместима помощ, която трябва да бъде възстановена, тя ще трябва да оцени кой се е възползвал от тази помощ и към кое дружество следва да бъде насочено задължението за възстановяване. Ако не бъде установено дружество, към което би могло да се насочи задължението за възстановяване, Комисията няма нужда да оценява дали на FLG е била предоставена помощ. Поради това Комисията счита, че е подходящо първо да оцени дали е налице икономическа приемственост между FLG и Yasmina, дали задължението за възстановяване може да се разпростре върху Yasmina (вж. раздел 7.2.2) и дали е възможно PuRen — купувачът на активите на Yasmina — да се е възползвал от помощта (вж. раздел 7.2.3). След това Комисията ще оцени дали все още съществува икономическата дейност, във връзка с която може да е извлечена полза от помощта (вж. раздел 7.2.4). Въпросът дали мерките, предоставени на FLG, включват държавна помощ и, ако това е така, дали тази помощ е съвместима, ще трябва да бъдат проучени само ако може да бъде установен получател на помощта, т.е. или ако е налице икономическа приемственост между FLG и Yasmina или PuRen, или ако помощта продължава да бъде налице на равнището на икономическата дейност, т.е. на равнището на дейността на летище Любек. |
| --- | --- |

(189)

Ако Комисията установи, че на FLG е била предоставена несъвместима помощ, която трябва да бъде възстановена, тя ще трябва да оцени кой се е възползвал от тази помощ и към кое дружество следва да бъде насочено задължението за възстановяване. Ако не бъде установено дружество, към което би могло да се насочи задължението за възстановяване, Комисията няма нужда да оценява дали на FLG е била предоставена помощ. Поради това Комисията счита, че е подходящо първо да оцени дали е налице икономическа приемственост между FLG и Yasmina, дали задължението за възстановяване може да се разпростре върху Yasmina (вж. раздел 7.2.2) и дали е възможно PuRen — купувачът на активите на Yasmina — да се е възползвал от помощта (вж. раздел 7.2.3). След това Комисията ще оцени дали все още съществува икономическата дейност, във връзка с която може да е извлечена полза от помощта (вж. раздел 7.2.4). Въпросът дали мерките, предоставени на FLG, включват държавна помощ и, ако това е така, дали тази помощ е съвместима, ще трябва да бъдат проучени само ако може да бъде установен получател на помощта, т.е. или ако е налице икономическа приемственост между FLG и Yasmina или PuRen, или ако помощта продължава да бъде налице на равнището на икономическата дейност, т.е. на равнището на дейността на летище Любек.

7.2.2.   
  Икономическа приемственост между FLG и Yasmina

Икономическа приемственост между FLG и Yasmina

| (190) | В своето решение относно продажбата на активите на авиокомпания Alitalia (34) Комисията счете, че ако придобиването на активи се извършва по пазарни цени и не се демонстрира икономическа приемственост между старото дружество и новата структура, не може да се приеме, че новата структура се е възползвала от конкурентното предимство, създадено с държавната помощ, която е била предоставена на първоначалното дружество. |
| --- | --- |

(190)

В своето решение относно продажбата на активите на авиокомпания Alitalia (34) Комисията счете, че ако придобиването на активи се извършва по пазарни цени и не се демонстрира икономическа приемственост между старото дружество и новата структура, не може да се приеме, че новата структура се е възползвала от конкурентното предимство, създадено с държавната помощ, която е била предоставена на първоначалното дружество.

34

| (191) | Съгласно установената съдебната практика (35) икономическата приемственост между първоначалното образувание и новата структура се установява въз основа на набор от показатели. Този набор от показатели бе потвърден от Съда в решението по делото Ryanair/Комисия (36). Той обаче не представлява задължителен набор от кумулативни изисквания, които трябва да бъдат изпълнени в своята цялост във всеки отделен случай (37). Следните фактори могат да бъдат взети под внимание при оценката на икономическата приемственост между две образувания:






  — | обхватът на продажбата (активи и пасиви, запазване на персонала, групирани активи), |
| --- | --- | --- |

(191)

Съгласно установената съдебната практика (35) икономическата приемственост между първоначалното образувание и новата структура се установява въз основа на набор от показатели. Този набор от показатели бе потвърден от Съда в решението по делото Ryanair/Комисия (36). Той обаче не представлява задължителен набор от кумулативни изисквания, които трябва да бъдат изпълнени в своята цялост във всеки отделен случай (37). Следните фактори могат да бъдат взети под внимание при оценката на икономическата приемственост между две образувания:

35

Ryanair/Комисия

36

37

—

обхватът на продажбата (активи и пасиви, запазване на персонала, групирани активи),

| — | продажната цена, |
| --- | --- |

—

продажната цена,

| — | самоличността на купувача/ите, |
| --- | --- |

—

самоличността на купувача/ите,

| — | моментът на продажбата (след започване на предварителната оценка, на официалната процедура по разследване или след окончателното решение) и |
| --- | --- |

—

моментът на продажбата (след започване на предварителната оценка, на официалната процедура по разследване или след окончателното решение) и

| — | икономическата логика на сделката. |
| --- | --- |

—

икономическата логика на сделката.

7.2.2.1.   Предмет на продажбата

Предмет на продажбата

| (192) | На първо място Комисията отбелязва, че по принцип пълното поемане на активите на продавача от купувача може да сочи към икономическа приемственост между купувача и продавача. Случаят обаче не е такъв, ако цялостната оценка показва, че обхватът на продажбата се определя от пазара. Например, ако обхватът на продажбата е следствие от открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура, това може да сочи за липса на икономическа приемственост. В този контекст кандидатите следва да разполагат с възможност да решат самостоятелно дали да отправят оферта за индивидуални активи, за група от активи или за всички активи, като не следва да бъдат задължени да встъпват в договори, сключени от продавача, и следва да бъдат в състояние да решат самостоятелно дали желаят да запазят всички служители на продавача, само някои или нито един от тях. |
| --- | --- |

(192)

На първо място Комисията отбелязва, че по принцип пълното поемане на активите на продавача от купувача може да сочи към икономическа приемственост между купувача и продавача. Случаят обаче не е такъв, ако цялостната оценка показва, че обхватът на продажбата се определя от пазара. Например, ако обхватът на продажбата е следствие от открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура, това може да сочи за липса на икономическа приемственост. В този контекст кандидатите следва да разполагат с възможност да решат самостоятелно дали да отправят оферта за индивидуални активи, за група от активи или за всички активи, като не следва да бъдат задължени да встъпват в договори, сключени от продавача, и следва да бъдат в състояние да решат самостоятелно дали желаят да запазят всички служители на продавача, само някои или нито един от тях.

| (193) | Комисията отбелязва, че в публикуваното обявление на тръжната процедура за продажбата на активите на FLG е било посочено, че кандидатите биха могли или да закупят 90 % от активите на FLG, или да предложат сравнимо икономическо решение за поемането на експлоатацията на летището. Следователно това е позволило на кандидатите да представят оферти за акциите на FLG, да представят оферти за активи или групирани активи или да намерят друго икономическо решение, като например лизинг на активи. Това е било потвърдено в информационния меморандум, предоставен на всички заинтересовани страни преди да изразят интерес. Поради това на заинтересованите кандидати им е било ясно, че те са могли да предложат да закупят акции или да закупят активи или групирани активи. В действителност двама от петимата кандидати, представили примерни оферти, са предложили да закупят активи, докато останалите са предложили да закупят акции. Двама от тримата кандидати, представили обвързващи оферти, са предложили да закупят активи, докато останалите са предложили да закупят акции. 3Y, холдинговото дружество на Yasmina, е предложило най-високата цена за поемането на групови активи. Според Германия Yasmina е придобило приблизително [...] % от активите на FLG въз основа на общата счетоводна стойност на активите в сравнение със стойността на придобитите активи. Незакупените елементи включват, наред с другото, [...]. |
| --- | --- |

(193)

Комисията отбелязва, че в публикуваното обявление на тръжната процедура за продажбата на активите на FLG е било посочено, че кандидатите биха могли или да закупят 90 % от активите на FLG, или да предложат сравнимо икономическо решение за поемането на експлоатацията на летището. Следователно това е позволило на кандидатите да представят оферти за акциите на FLG, да представят оферти за активи или групирани активи или да намерят друго икономическо решение, като например лизинг на активи. Това е било потвърдено в информационния меморандум, предоставен на всички заинтересовани страни преди да изразят интерес. Поради това на заинтересованите кандидати им е било ясно, че те са могли да предложат да закупят акции или да закупят активи или групирани активи. В действителност двама от петимата кандидати, представили примерни оферти, са предложили да закупят активи, докато останалите са предложили да закупят акции. Двама от тримата кандидати, представили обвързващи оферти, са предложили да закупят активи, докато останалите са предложили да закупят акции. 3Y, холдинговото дружество на Yasmina, е предложило най-високата цена за поемането на групови активи. Според Германия Yasmina е придобило приблизително [...] % от активите на FLG въз основа на общата счетоводна стойност на активите в сравнение със стойността на придобитите активи. Незакупените елементи включват, наред с другото, [...].

| (194) | Комисията отбелязва, че незакупените елементи са били обхванати от две споразумения за лизинг между Yasmina и Hansestadt Lübeck. Единият от тях касае летищната структура и земята, които са били предмет на споразумение за лизинг между FLG и Hansestadt Lübeck преди продажбата. Това споразумение за лизинг е поето от Yasmina. Другият елемент касае останалите активи на летището, които са били прехвърлени от FLG на Hansestadt Lübeck, когато FLG се е сляло с Hansestadt Lübeck. |
| --- | --- |

(194)

Комисията отбелязва, че незакупените елементи са били обхванати от две споразумения за лизинг между Yasmina и Hansestadt Lübeck. Единият от тях касае летищната структура и земята, които са били предмет на споразумение за лизинг между FLG и Hansestadt Lübeck преди продажбата. Това споразумение за лизинг е поето от Yasmina. Другият елемент касае останалите активи на летището, които са били прехвърлени от FLG на Hansestadt Lübeck, когато FLG се е сляло с Hansestadt Lübeck.

| (195) | Фактът, че FLG е било продадено под формата на сделка с активи и че купувачът не е закупил голям дял от активите сочи, че не е налице икономическа приемственост. От друга страна Yasmina е взело на лизинг от Hansestadt Lübeck активите, които не са били предмет на покупката, което сочи, че в резултат на тръжната процедура Yasmina е можело да използва всички активи. Това по-скоро показва наличието на икономическа приемственост. |
| --- | --- |

(195)

Фактът, че FLG е било продадено под формата на сделка с активи и че купувачът не е закупил голям дял от активите сочи, че не е налице икономическа приемственост. От друга страна Yasmina е взело на лизинг от Hansestadt Lübeck активите, които не са били предмет на покупката, което сочи, че в резултат на тръжната процедура Yasmina е можело да използва всички активи. Това по-скоро показва наличието на икономическа приемственост.

| (196) | Що се отнася до персонала, в договора за продажба се посочва, че Yasmina ще запази служителите в съответствие с член 613а от германския Граждански кодекс (Bürgerliches Gesetzbuch, BGB). Член 613а от BGB се основава на Директива 2001/23/ЕО на Съвета (38). В този член се посочват правата и задълженията в случай на прехвърляне на стопанска дейност. По-конкретно в съответствие с член 613а „когато стопанска дейност или обособена част от стопанска дейност се прехвърля по силата на правна сделка на друг собственик, той встъпва в правата и задълженията, възникнали вследствие на трудовите правоотношения, съществуващи към момента на прехвърлянето. Ако тези права и задължения се уреждат от разпоредбите на колективен трудов договор или споразумение на равнище предприятие, те стават неразделна част от трудовото правоотношение между новия собственик и работника и не могат да се изменят в ущърб на последния преди изтичането на една година от датата на прехвърлянето.“ (39) Освен това предишният работодател или новият собственик трябва да уведоми засегнатите от прехвърлянето служители в писмена форма преди прехвърлянето, като служителите могат да възразят писмено срещу прехвърлянето на трудовото правоотношение. |
| --- | --- |

(196)

Що се отнася до персонала, в договора за продажба се посочва, че Yasmina ще запази служителите в съответствие с член 613а от германския Граждански кодекс (Bürgerliches Gesetzbuch, BGB). Член 613а от BGB се основава на Директива 2001/23/ЕО на Съвета (38). В този член се посочват правата и задълженията в случай на прехвърляне на стопанска дейност. По-конкретно в съответствие с член 613а „когато стопанска дейност или обособена част от стопанска дейност се прехвърля по силата на правна сделка на друг собственик, той встъпва в правата и задълженията, възникнали вследствие на трудовите правоотношения, съществуващи към момента на прехвърлянето. Ако тези права и задължения се уреждат от разпоредбите на колективен трудов договор или споразумение на равнище предприятие, те стават неразделна част от трудовото правоотношение между новия собственик и работника и не могат да се изменят в ущърб на последния преди изтичането на една година от датата на прехвърлянето.“ (39) Освен това предишният работодател или новият собственик трябва да уведоми засегнатите от прехвърлянето служители в писмена форма преди прехвърлянето, като служителите могат да възразят писмено срещу прехвърлянето на трудовото правоотношение.

38

39

| (197) | Въз основа на тази разпоредба персоналът се уведомява за прехвърлянето и се запазва, ако не бъдат отправени възражения. В настоящия случай FLG е разполагало с [...] служители, [...] от които са възразили срещу поемането от друг собственик. Тези [...] служители са били прехвърлени и наети от Hansestadt Lübeck. |
| --- | --- |

(197)

Въз основа на тази разпоредба персоналът се уведомява за прехвърлянето и се запазва, ако не бъдат отправени възражения. В настоящия случай FLG е разполагало с [...] служители, [...] от които са възразили срещу поемането от друг собственик. Тези [...] служители са били прехвърлени и наети от Hansestadt Lübeck.

| (198) | Прехвърлянето на активи не е включвало условие, което надхвърля правните задължения, например условие относно броя служителите, които трябва да бъдат поети, или задължение за запазване на служителите отвъд обичайните договорни задължения, определени в трудовото право. |
| --- | --- |

(198)

Прехвърлянето на активи не е включвало условие, което надхвърля правните задължения, например условие относно броя служителите, които трябва да бъдат поети, или задължение за запазване на служителите отвъд обичайните договорни задължения, определени в трудовото право.

| (199) | Единственото договорно условие, свързано със служителите, представлява напомняне за приложимото трудово право; като цяло фактът, че повечето служители са били прехвърлени, не означава непременно, че е налице икономическа приемственост (40). |
| --- | --- |

(199)

Единственото договорно условие, свързано със служителите, представлява напомняне за приложимото трудово право; като цяло фактът, че повечето служители са били прехвърлени, не означава непременно, че е налице икономическа приемственост (40).

40

| (200) | В крайна сметка обаче с оглед на факта, че чрез комбинацията от продажбата на част от активите и двете споразумения за лизинг на останалите активи Yasmina е било в позиция да използва всички активи, които преди това е притежавало и използвало FLG, обхватът на продажбата по-скоро сочи към наличието на икономическа приемственост. |
| --- | --- |

(200)

В крайна сметка обаче с оглед на факта, че чрез комбинацията от продажбата на част от активите и двете споразумения за лизинг на останалите активи Yasmina е било в позиция да използва всички активи, които преди това е притежавало и използвало FLG, обхватът на продажбата по-скоро сочи към наличието на икономическа приемственост.

7.2.2.2.   Продажна цена

Продажна цена

| (201) | За да се избегне заключението, че е налице икономическа приемственост, активите трябва да бъдат продадени по пазарни цени, например чрез открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура. |
| --- | --- |

(201)

За да се избегне заключението, че е налице икономическа приемственост, активите трябва да бъдат продадени по пазарни цени, например чрез открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура.

| (202) | Комисията трябва да оцени дали активите на FLG действително са били продадени чрез открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура на кандидата, представил най-високата оферта, като се отчете сигурността на сделката. |
| --- | --- |

(202)

Комисията трябва да оцени дали активите на FLG действително са били продадени чрез открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура на кандидата, представил най-високата оферта, като се отчете сигурността на сделката.

| (203) | На първо място Комисията отбелязва, че поканата за изразяване на интерес за активите на FLG не съдържа ограничение по отношение на страните, които могат да представят оферти, и не налага никакви условия на евентуалните кандидати. Всяко образувание е могло да представи оферта по време на тръжната процедура. Освен това тя е била оповестена чрез публикуване в електронната притурка към Официален вестник на Европейския съюз. |
| --- | --- |

(203)

На първо място Комисията отбелязва, че поканата за изразяване на интерес за активите на FLG не съдържа ограничение по отношение на страните, които могат да представят оферти, и не налага никакви условия на евентуалните кандидати. Всяко образувание е могло да представи оферта по време на тръжната процедура. Освен това тя е била оповестена чрез публикуване в електронната притурка към Официален вестник на Европейския съюз.

Официален вестник на Европейския съюз.

| (204) | Второ, що се отнася до принципа на прозрачност, Комисията отбелязва, че кандидатите са разполагали с повече от месец да решат дали да изразят интерес въз основа на информационния меморандум, който е можел да бъде поискан от продавача. Впоследствие инвеститорите, които са изразили интерес, са разполагали с около три седмици да оценят представената им информация в рамките на надлежна проверка (41) и да решат дали да представят примерна оферта до 15 октомври 2012 г. Всички инвеститори, които са представили примерни оферти, са получили възможност да участват в информационна среща с продавача. Крайният срок за представяне на обвързващи оферти е бил 20 ноември 2012 г. |
| --- | --- |

(204)

Второ, що се отнася до принципа на прозрачност, Комисията отбелязва, че кандидатите са разполагали с повече от месец да решат дали да изразят интерес въз основа на информационния меморандум, който е можел да бъде поискан от продавача. Впоследствие инвеститорите, които са изразили интерес, са разполагали с около три седмици да оценят представената им информация в рамките на надлежна проверка (41) и да решат дали да представят примерна оферта до 15 октомври 2012 г. Всички инвеститори, които са представили примерни оферти, са получили възможност да участват в информационна среща с продавача. Крайният срок за представяне на обвързващи оферти е бил 20 ноември 2012 г.

41

| (205) | Комисията също така отбелязва, че продавачът е определил критериите, съгласно които ще бъде подбрана най-изгодната от икономическа гледна точка оферта, още преди публикуването на обявлението на тръжната процедура и е съобщил съответните критерии на кандидатите при започването на процедурата. |
| --- | --- |

(205)

Комисията също така отбелязва, че продавачът е определил критериите, съгласно които ще бъде подбрана най-изгодната от икономическа гледна точка оферта, още преди публикуването на обявлението на тръжната процедура и е съобщил съответните критерии на кандидатите при започването на процедурата.

| (206) | Трето, на нито един етап от тръжната процедура не е имало дискриминация на едни кандидати спрямо други. Всички кандидати са получили една и съща информация и пояснения относно тръжните правила и процедури, крайните срокове за представянето на офертите и относно FLG. На нито един кандидат не е била осигурена изключителност при преговорите. В последната фаза трима кандидати са представили обвързващи оферти. |
| --- | --- |

(206)

Трето, на нито един етап от тръжната процедура не е имало дискриминация на едни кандидати спрямо други. Всички кандидати са получили една и съща информация и пояснения относно тръжните правила и процедури, крайните срокове за представянето на офертите и относно FLG. На нито един кандидат не е била осигурена изключителност при преговорите. В последната фаза трима кандидати са представили обвързващи оферти.

| (207) | След оценка на обвързващите оферти въз основа на критериите, определени преди началото на процедурата, Hansestadt Lübeck е стигнал до заключението, че 3Y е представило най-добрата от икономическа гледна точка оферта. Hansestadt Lübeck е предложил на Bürgerschaft да сключи договора за продажба. На 29 ноември 2012 г. Bürgerschaft е взел решение да приеме офертата на Yasmina и активите на FLG са били продадени на 3Y, което е учредило Yasmina за тази цел, считано от 1 януари 2013 г. |
| --- | --- |

(207)

След оценка на обвързващите оферти въз основа на критериите, определени преди началото на процедурата, Hansestadt Lübeck е стигнал до заключението, че 3Y е представило най-добрата от икономическа гледна точка оферта. Hansestadt Lübeck е предложил на Bürgerschaft да сключи договора за продажба. На 29 ноември 2012 г. Bürgerschaft е взел решение да приеме офертата на Yasmina и активите на FLG са били продадени на 3Y, което е учредило Yasmina за тази цел, считано от 1 януари 2013 г.

| (208) | Четвърто, тръжната процедура за продажбата на активи е безусловна, когато евентуалният купувач като цяло е свободен да придобие активите и да ги използва за свои цели независимо дали извършва определени стопански дейности или не (42). В този контекст Комисията отбелязва, че в публикуваното обявление за тръжна процедура за продажбата на активите на FLG е посочено, че купувачът следва да продължи да експлоатира летището. Освен това спечелилият кандидат Yasmina е платил окончателна покупна цена от [...] EUR за придобиването на активите на FLG. Yasmina също така е сключило две споразумения за лизинг за инфраструктурата, земята и активите, притежавани от Hansestadt Lübeck. Сумата за лизинга е възлизала съответно на [...] EUR годишно и [...] EUR годишно. Същевременно Hansestadt Lübeck се е ангажирал да предостави инвестиционна субсидия в размер на [...] EUR на Yasmina, ако бъдат изпълнени определени условия. Продажбата на активите на FLG е била свързана пряко с бъдещата инвестиционна субсидия за Yasmina. Тъй като бъдещата субсидия е била по-голяма от покупната цена, продажната цена е била отрицателна. |
| --- | --- |

(208)

Четвърто, тръжната процедура за продажбата на активи е безусловна, когато евентуалният купувач като цяло е свободен да придобие активите и да ги използва за свои цели независимо дали извършва определени стопански дейности или не (42). В този контекст Комисията отбелязва, че в публикуваното обявление за тръжна процедура за продажбата на активите на FLG е посочено, че купувачът следва да продължи да експлоатира летището. Освен това спечелилият кандидат Yasmina е платил окончателна покупна цена от [...] EUR за придобиването на активите на FLG. Yasmina също така е сключило две споразумения за лизинг за инфраструктурата, земята и активите, притежавани от Hansestadt Lübeck. Сумата за лизинга е възлизала съответно на [...] EUR годишно и [...] EUR годишно. Същевременно Hansestadt Lübeck се е ангажирал да предостави инвестиционна субсидия в размер на [...] EUR на Yasmina, ако бъдат изпълнени определени условия. Продажбата на активите на FLG е била свързана пряко с бъдещата инвестиционна субсидия за Yasmina. Тъй като бъдещата субсидия е била по-голяма от покупната цена, продажната цена е била отрицателна.

42

| (209) | С оглед на тези елементи Комисията поставя под въпрос безусловността на тръжната процедура. Ако продажбата на активи е била извършена чрез условна тръжна процедура, не може да се приеме, че сделката е в съответствие с пазарните условия поради тръжната процедура. Поради това Комисията не е в позиция да достигне до заключение по въпроса дали Yasmina е заплатило пазарна цена за активите на FLG. Ако Yasmina действително е заплатило цена под пазарната, това ще бъде признак за наличието на икономическа приемственост. |
| --- | --- |

(209)

С оглед на тези елементи Комисията поставя под въпрос безусловността на тръжната процедура. Ако продажбата на активи е била извършена чрез условна тръжна процедура, не може да се приеме, че сделката е в съответствие с пазарните условия поради тръжната процедура. Поради това Комисията не е в позиция да достигне до заключение по въпроса дали Yasmina е заплатило пазарна цена за активите на FLG. Ако Yasmina действително е заплатило цена под пазарната, това ще бъде признак за наличието на икономическа приемственост.

7.2.2.3.   Самоличност на купувача

Самоличност на купувача

| (210) | Купувачът е Yasmina, дъщерно дружество на 3Y. Единственият акционер на 3Y е гражданинът на Саудитска Арабия Adel Mohammed Saleh M. Alghanmi. Yasmina е частно предприятие без предишни връзки с FLG или Hansestadt Lübeck. Фактът, че Yasmina е независимо от FLG, както и от публичните органи, показва, че не е налице икономическа приемственост. Поради това Комисията заключава, че самоличността на купувача не предполага наличието на икономическа приемственост. |
| --- | --- |

(210)

Купувачът е Yasmina, дъщерно дружество на 3Y. Единственият акционер на 3Y е гражданинът на Саудитска Арабия Adel Mohammed Saleh M. Alghanmi. Yasmina е частно предприятие без предишни връзки с FLG или Hansestadt Lübeck. Фактът, че Yasmina е независимо от FLG, както и от публичните органи, показва, че не е налице икономическа приемственост. Поради това Комисията заключава, че самоличността на купувача не предполага наличието на икономическа приемственост.

7.2.2.4.   Момент на продажбата

Момент на продажбата

| (211) | Hansestadt Lübeck е възнамерявал да приватизира летището преди Комисията да започне разследването. След неуспеха на първата приватизация от Infratil през 2009 г., Hansestadt Lübeck е направил нов опит през 2012 г., при който летището е било приватизирано от Yasmina. Продажбата на летището на Yasmina е извършена след приемането на решенията за откриване на процедурата от 2007 и 2012 г., но преди Комисията да достигне до окончателно решение. Фактът, че продажбата на летището е част от продължителните усилия на Hansestadt Lübeck да приватизира летището показва, че това не е умишлен опит да се избегне възстановяването на помощта. Моментът на осъществяване на продажбата предполага липсата на икономическа приемственост. |
| --- | --- |

(211)

Hansestadt Lübeck е възнамерявал да приватизира летището преди Комисията да започне разследването. След неуспеха на първата приватизация от Infratil през 2009 г., Hansestadt Lübeck е направил нов опит през 2012 г., при който летището е било приватизирано от Yasmina. Продажбата на летището на Yasmina е извършена след приемането на решенията за откриване на процедурата от 2007 и 2012 г., но преди Комисията да достигне до окончателно решение. Фактът, че продажбата на летището е част от продължителните усилия на Hansestadt Lübeck да приватизира летището показва, че това не е умишлен опит да се избегне възстановяването на помощта. Моментът на осъществяване на продажбата предполага липсата на икономическа приемственост.

| (212) | Освен това Съдът вече постанови, че съществува икономическа приемственост, когато е налице „обективното обстоятелство, че прехвърлянето има за последица заобикалянето на задължението за възстановяване на спорната помощ“ (43). Тъй като в настоящия случай обаче Комисията не е приела решение относно наличието на помощ за летище Любек от 2007 г. насам, когато делото е било първоначално образувано, не може да бъде заключено, че към момента на приватизацията е било налице такова намерение. Напротив, в този случай Hansestadt Lübeck е действал по последователен начин от икономическа гледна точка, тъй като приватизацията на летището е била предвидена преди Комисията да повдигне въпроса за евентуална държавна помощ за летище Любек (44). |
| --- | --- |

(212)

Освен това Съдът вече постанови, че съществува икономическа приемственост, когато е налице „обективното обстоятелство, че прехвърлянето има за последица заобикалянето на задължението за възстановяване на спорната помощ“ (43). Тъй като в настоящия случай обаче Комисията не е приела решение относно наличието на помощ за летище Любек от 2007 г. насам, когато делото е било първоначално образувано, не може да бъде заключено, че към момента на приватизацията е било налице такова намерение. Напротив, в този случай Hansestadt Lübeck е действал по последователен начин от икономическа гледна точка, тъй като приватизацията на летището е била предвидена преди Комисията да повдигне въпроса за евентуална държавна помощ за летище Любек (44).

43

44

| (213) | Освен това Съдът вече постанови, че може да е налице икономическа приемственост, когато „е създадено дружество с цел да продължи част от дейността на обявеното в несъстоятелност предприятие“ (45). Случаят обаче не е такъв, защото Hansestadt Lübeck е започнал и е приключил продажбата на летището на Yasmina, без FLG да изпадне в несъстоятелност. Поради това Комисията заключава, че моментът на продажбата не предполага наличието на икономическа приемственост. |
| --- | --- |

(213)

Освен това Съдът вече постанови, че може да е налице икономическа приемственост, когато „е създадено дружество с цел да продължи част от дейността на обявеното в несъстоятелност предприятие“ (45). Случаят обаче не е такъв, защото Hansestadt Lübeck е започнал и е приключил продажбата на летището на Yasmina, без FLG да изпадне в несъстоятелност. Поради това Комисията заключава, че моментът на продажбата не предполага наличието на икономическа приемственост.

45

7.2.2.5.   Икономическа логика на сделката

Икономическа логика на сделката

| (214) | Когато е изразило своя интерес, Yasmina е представило амбициозен бизнес план, насочен към преобразуването на летище Любек в модерно летище, което ще бъде привлекателно за разнообразни предприятия. Планът е бил предприятията да бъдат привлечени чрез модерен и високотехнологичен бизнес парк, който е щял да включва киносалони, банки, кафенета, ресторанти и съоръжения за паркиране със специални писти за изпитване, картингписта, ледена пързалка, бутици за висша мода, бутиков хотел, център за конференции, както и център за търговия на едро в сферата на модата. Освен това е имало намерение да се изгради център за претоварване на стоки, който да свързва водните пътища със сухопътните и въздушните пътища и да улеснява транспорта. Той е включвал възможности за складиране, по-дълги писти и инфраструктура за поддръжка. Освен това са били предвидени допълнителни изменения на тогавашния бизнес план, като например евтино гориво за малките въздухоплавателни средства, услуга за самостоятелна регистрация, операции на фиксирана база с елитни ВИП пътници, рекламиране на летището като дестинация за въздушни шоу програми и изложения в сферата на въздухоплаването. Същевременно летище Любек е трябвало да продължи да функционира като летище, т.е. да предлага чартърни и редовни полети. От ex ante гледна точка летище Любек е трябвало да се запази като летище, но с променен бизнес план. |
| --- | --- |

(214)

Когато е изразило своя интерес, Yasmina е представило амбициозен бизнес план, насочен към преобразуването на летище Любек в модерно летище, което ще бъде привлекателно за разнообразни предприятия. Планът е бил предприятията да бъдат привлечени чрез модерен и високотехнологичен бизнес парк, който е щял да включва киносалони, банки, кафенета, ресторанти и съоръжения за паркиране със специални писти за изпитване, картингписта, ледена пързалка, бутици за висша мода, бутиков хотел, център за конференции, както и център за търговия на едро в сферата на модата. Освен това е имало намерение да се изгради център за претоварване на стоки, който да свързва водните пътища със сухопътните и въздушните пътища и да улеснява транспорта. Той е включвал възможности за складиране, по-дълги писти и инфраструктура за поддръжка. Освен това са били предвидени допълнителни изменения на тогавашния бизнес план, като например евтино гориво за малките въздухоплавателни средства, услуга за самостоятелна регистрация, операции на фиксирана база с елитни ВИП пътници, рекламиране на летището като дестинация за въздушни шоу програми и изложения в сферата на въздухоплаването. Същевременно летище Любек е трябвало да продължи да функционира като летище, т.е. да предлага чартърни и редовни полети. От ex ante гледна точка летище Любек е трябвало да се запази като летище, но с променен бизнес план.

ex ante

| (215) | Комисията отбелязва, че макар бизнес концепцията на Yasmina да се е различавала от дейностите, извършвани от FLG, Yasmina все пак е планирало да предлага подобни въздухоплавателни дейности като FLG. В крайна сметка това по-скоро показва наличието на икономическа приемственост. Това заключение не се променя от факта, че в ретроспекция Yasmina е било в състояние да предлага само ограничени въздухоплавателни дейности, тъй като Ryanair е напуснала Любек и е започнала да извършва полети от близкото летище Хамбург. |
| --- | --- |

(215)

Комисията отбелязва, че макар бизнес концепцията на Yasmina да се е различавала от дейностите, извършвани от FLG, Yasmina все пак е планирало да предлага подобни въздухоплавателни дейности като FLG. В крайна сметка това по-скоро показва наличието на икономическа приемственост. Това заключение не се променя от факта, че в ретроспекция Yasmina е било в състояние да предлага само ограничени въздухоплавателни дейности, тъй като Ryanair е напуснала Любек и е започнала да извършва полети от близкото летище Хамбург.

7.2.2.6.   Заключение относно икономическата приемственост между FLG и Yasmina

Заключение относно икономическата приемственост между FLG и Yasmina

| (216) | Комисията отбелязва, че някои от показателите предполагат липса на икономическа приемственост между FLG и Yasmina, а други сочат наличието на такава икономическа приемственост. Най-важният аргумент е, че Комисията не може да пренебрегне факта, че Yasmina е заплатило по-малка сума от пазарната цена за активите на FLG. Поради това, макар че някои от показателите предполагат липса на икономическа приемственост, Комисията не може да изключи варианта все пак да е имало икономическа приемственост между FLG и Yasmina. При все това Комисията отбелязва, че във всеки случай 3Y и Yasmina междувременно са били закрити. Следователно дори да е имало икономическа приемственост между FLG и Yasmina, задължението за възстановяване вече не може да се разпростре върху Yasmina. |
| --- | --- |

(216)

Комисията отбелязва, че някои от показателите предполагат липса на икономическа приемственост между FLG и Yasmina, а други сочат наличието на такава икономическа приемственост. Най-важният аргумент е, че Комисията не може да пренебрегне факта, че Yasmina е заплатило по-малка сума от пазарната цена за активите на FLG. Поради това, макар че някои от показателите предполагат липса на икономическа приемственост, Комисията не може да изключи варианта все пак да е имало икономическа приемственост между FLG и Yasmina. При все това Комисията отбелязва, че във всеки случай 3Y и Yasmina междувременно са били закрити. Следователно дори да е имало икономическа приемственост между FLG и Yasmina, задължението за възстановяване вече не може да се разпростре върху Yasmina.

7.2.3.   
  Икономическа приемственост между FLG и PuRen

Икономическа приемственост между FLG и PuRen

| (217) | Ако е имало икономическа приемственост между FLG и Yasmina и с оглед на факта, че Yasmina междувременно е било прекратено, Комисията трябва да оцени дали купувачът на активите на Yasmina се е възползвал от евентуалната държавна помощ за FLG и дали задължението за възстановяване трябва да се разпростре върху този купувач. |
| --- | --- |

(217)

Ако е имало икономическа приемственост между FLG и Yasmina и с оглед на факта, че Yasmina междувременно е било прекратено, Комисията трябва да оцени дали купувачът на активите на Yasmina се е възползвал от евентуалната държавна помощ за FLG и дали задължението за възстановяване трябва да се разпростре върху този купувач.

| (218) | Преди закриването на Yasmina неговите активи са били продадени на друг частен инвеститор — PuRen. Комисията отбелязва, че активите на Yasmina са били продадени в рамките на производство по несъстоятелност под съдебен надзор в съответствие с германския закон за несъстоятелността (46). Във всеки случай това изглежда показва, че ако е имало икономическа приемственост между FLG и Yasmina, веригата на икономическата приемственост е щяла да бъде прекъсната на този етап. Поради това PuRen не се е възползвало от евентуалната държавна помощ за FLG. |
| --- | --- |

(218)

Преди закриването на Yasmina неговите активи са били продадени на друг частен инвеститор — PuRen. Комисията отбелязва, че активите на Yasmina са били продадени в рамките на производство по несъстоятелност под съдебен надзор в съответствие с германския закон за несъстоятелността (46). Във всеки случай това изглежда показва, че ако е имало икономическа приемственост между FLG и Yasmina, веригата на икономическата приемственост е щяла да бъде прекъсната на този етап. Поради това PuRen не се е възползвало от евентуалната държавна помощ за FLG.

46

7.2.4.   
  Предимство за продадената икономическа дейност

Предимство за продадената икономическа дейност

| (219) | Основната икономическа дейност, извършвана от FLG, т.е. експлоатацията на летище Любек, вече също не съществува, тъй като летище Любек е престанало да извършва редовни и чартърни полети. Към датата на приемане на настоящото решение, нито една авиокомпания не обслужва летище Любек. Поради това във връзка и с продадената икономическа дейност не е могло да се извлече полза от евентуалната държавна помощ за FLG. |
| --- | --- |

(219)

Основната икономическа дейност, извършвана от FLG, т.е. експлоатацията на летище Любек, вече също не съществува, тъй като летище Любек е престанало да извършва редовни и чартърни полети. Към датата на приемане на настоящото решение, нито една авиокомпания не обслужва летище Любек. Поради това във връзка и с продадената икономическа дейност не е могло да се извлече полза от евентуалната държавна помощ за FLG.

| (220) | Освен това Комисията трябва да оцени дали отрицателната продажна цена, платена от Yasmina за активите на FLG, все пак е могла да предостави предимство във връзка с продадената икономическа дейност (47), в този случай летището. За тази цел Комисията трябва да оцени дали Hansestadt Lübeck е действал като ОУПИ. Разходите по продажбата на летището ще трябва да се сравнят с разходите в рамките на съпоставителен сценарий, който в разглеждания случай е могъл да бъде закриването на летището или запазването му като функциониращо летище от FLG. |
| --- | --- |

(220)

Освен това Комисията трябва да оцени дали отрицателната продажна цена, платена от Yasmina за активите на FLG, все пак е могла да предостави предимство във връзка с продадената икономическа дейност (47), в този случай летището. За тази цел Комисията трябва да оцени дали Hansestadt Lübeck е действал като ОУПИ. Разходите по продажбата на летището ще трябва да се сравнят с разходите в рамките на съпоставителен сценарий, който в разглеждания случай е могъл да бъде закриването на летището или запазването му като функциониращо летище от FLG.

47

| (221) | При все това с оглед на факта, че към датата на приемане на настоящото решение нито една авиокомпания не обслужва летището и следователно не се предлагат редовни или чартърни полети от или до летище Любек, Комисията счита, че не е нужно да се оцени дали отрицателната продажна цена е предоставила предимство във връзка с продадената икономическа дейност. Продадената икономическа дейност вече не се осъществява на пазара. |
| --- | --- |

(221)

При все това с оглед на факта, че към датата на приемане на настоящото решение нито една авиокомпания не обслужва летището и следователно не се предлагат редовни или чартърни полети от или до летище Любек, Комисията счита, че не е нужно да се оцени дали отрицателната продажна цена е предоставила предимство във връзка с продадената икономическа дейност. Продадената икономическа дейност вече не се осъществява на пазара.

| (222) | Тази констатация не засяга оценката на това дали последната продажба на летище Любек на дружеството Stöcker включва държавна помощ за купувача. Освен това Комисията напомня на Германия, че всяка мярка, с която се цели подготовката на летище Любек за започване на редовни или чартърни полети в бъдеще, ще подлежи на контрол върху държавната помощ и Комисията ще трябва да бъде уведомена за нея. |
| --- | --- |

(222)

Тази констатация не засяга оценката на това дали последната продажба на летище Любек на дружеството Stöcker включва държавна помощ за купувача. Освен това Комисията напомня на Германия, че всяка мярка, с която се цели подготовката на летище Любек за започване на редовни или чартърни полети в бъдеще, ще подлежи на контрол върху държавната помощ и Комисията ще трябва да бъде уведомена за нея.

7.2.5.   
  Заключение

Заключение

| (223) | Комисията счита, че не е необходимо да взема решение по въпроса дали евентуалната държавна помощ за FLG представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и, ако това е така, дали тази държавна помощ би могла да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар. Правният субект FLG и неговата икономическа дейност вече не съществуват. Освен това дори да е имало икономическа приемственост между FLG и Yasmina, вече не е възможно тази помощ да бъде възстановена от Yasmina, тъй като дружеството е било закрито, а активите му — продадени в рамките на производство по несъстоятелност под съдебен надзор в съответствие с германския закон за несъстоятелността. |
| --- | --- |

(223)

Комисията счита, че не е необходимо да взема решение по въпроса дали евентуалната държавна помощ за FLG представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и, ако това е така, дали тази държавна помощ би могла да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар. Правният субект FLG и неговата икономическа дейност вече не съществуват. Освен това дори да е имало икономическа приемственост между FLG и Yasmina, вече не е възможно тази помощ да бъде възстановена от Yasmina, тъй като дружеството е било закрито, а активите му — продадени в рамките на производство по несъстоятелност под съдебен надзор в съответствие с германския закон за несъстоятелността.

7.3.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА INFRATIL

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА INFRATIL

7.3.1.   
  Продажба на акции на FLG

Продажба на акции на FLG

7.3.1.1.   Предимство

Предимство

| (224) | По смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС предимство е всяка икономическа полза, която едно предприятие не би могло да получи при обичайни условия, т.е. при липсата на държавна намеса (48). |
| --- | --- |

(224)

По смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС предимство е всяка икономическа полза, която едно предприятие не би могло да получи при обичайни условия, т.е. при липсата на държавна намеса (48).

48

| (225) | Съгласно член 345 от ДФЕС „Договорите по никакъв начин не засягат разпоредбите в държавите членки, отнасящи се до режима на собственост върху имущество“. Приватизацията на дружество — прехвърлянето от публичния към частния сектор — представлява избор в рамките на икономическата политика, който сам по себе си попада в обхвата на изключителната компетентност на държавите членки. |
| --- | --- |

(225)

Съгласно член 345 от ДФЕС „Договорите по никакъв начин не засягат разпоредбите в държавите членки, отнасящи се до режима на собственост върху имущество“. Приватизацията на дружество — прехвърлянето от публичния към частния сектор — представлява избор в рамките на икономическата политика, който сам по себе си попада в обхвата на изключителната компетентност на държавите членки.

| (226) | В съответствие с установената съдебна практика (49) и практиката на Комисията (50), когато държава членка продава акции в предприятия, купувачът не получава предимство, ако поведението на държавата членка съответства на поведението на ОУПИ. Случаят е такъв, когато хипотетичен частен акционер сключва сделката, мотивиран от перспективата за печалба. Следователно не могат да бъдат взети предвид неикономически съображения, като например причини, свързани с промишлената политика, съображения във връзка със заетостта или цели за регионално развитие. Този принцип многократно е потвърждаван от Комисията и от Съда (51). |
| --- | --- |

(226)

В съответствие с установената съдебна практика (49) и практиката на Комисията (50), когато държава членка продава акции в предприятия, купувачът не получава предимство, ако поведението на държавата членка съответства на поведението на ОУПИ. Случаят е такъв, когато хипотетичен частен акционер сключва сделката, мотивиран от перспективата за печалба. Следователно не могат да бъдат взети предвид неикономически съображения, като например причини, свързани с промишлената политика, съображения във връзка със заетостта или цели за регионално развитие. Този принцип многократно е потвърждаван от Комисията и от Съда (51).

49

50

51

| (227) | В своето решение по делото Stardust Marine Съдът постанови, че, „[...] за да се установи дали държавата е действала като далновиден инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика, е необходимо случаят да се постави в контекста на периода, в който са били предприети мерките за финансова подкрепа, за да се оцени икономическата рационалност на поведението на държавата и по този начин да се избегне евентуална оценка на базата на последваща ситуация“ (52). |
| --- | --- |

(227)

В своето решение по делото Stardust Marine Съдът постанови, че, „[...] за да се установи дали държавата е действала като далновиден инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика, е необходимо случаят да се постави в контекста на периода, в който са били предприети мерките за финансова подкрепа, за да се оцени икономическата рационалност на поведението на държавата и по този начин да се избегне евентуална оценка на базата на последваща ситуация“ (52).

Stardust Marine

52

| (228) | Поради това, за да се оцени дали Hansestadt Lübeck е действал като ОУПИ при приватизацията на летище Любек, е необходимо да се оценят различните варианти, с които е разполагал Hansestadt Lübeck към онзи момент, за да се установи дали е избрал най-изгодния вариант от финансова гледна точка, който е бил наличен. По принцип оценката, извършена от едно или повече независими одиторски дружества, може да послужи като доказателство за пазарната стойност на съответната сделка. |
| --- | --- |

(228)

Поради това, за да се оцени дали Hansestadt Lübeck е действал като ОУПИ при приватизацията на летище Любек, е необходимо да се оценят различните варианти, с които е разполагал Hansestadt Lübeck към онзи момент, за да се установи дали е избрал най-изгодния вариант от финансова гледна точка, който е бил наличен. По принцип оценката, извършена от едно или повече независими одиторски дружества, може да послужи като доказателство за пазарната стойност на съответната сделка.

| (229) | През 2004 г. Hansestadt Lübeck е възложил на независима частна банка да извърши оценка на стойността при закриването на летището и при продължаването на дейността му (53) („проучването на Berenberg“). В рамките на проучването на Berenberg стойността е оценена при следните варианти в най-благоприятния и най-неблагоприятния случай:

  Таблица 9


  Варианти на HL и оценка на стойността от Berenberg Consult









  Варианти | Най-неблагоприятен случай (в EUR) | Най-благоприятен случай (в EUR) | Средна стойност (в EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Приватизация (най-благоприятен случай, включващ субсидии, продажба на летището през 2009 г., гаранция на длъжника (Besserungsschein) | [...] | [...] | [...] |
| Нормално закриване (Ordentliche Schließung) (най-благоприятен случай без пряка отговорност на акционерите (Durchgriffshaftung) | [...] | [...] | [...] |
| Несъстоятелност (най-благоприятен случай без Durchgriffshaftung) | [...] | [...] | [...] |
| Продължаване на дейността както преди (няма разлика между най-благоприятния и най-неблагоприятния случай) | [...] | [...] | [...] |

(229)

През 2004 г. Hansestadt Lübeck е възложил на независима частна банка да извърши оценка на стойността при закриването на летището и при продължаването на дейността му (53) („проучването на Berenberg“). В рамките на проучването на Berenberg стойността е оценена при следните варианти в най-благоприятния и най-неблагоприятния случай:

53

Таблица 9

Таблица 9

Варианти на HL и оценка на стойността от Berenberg Consult

Варианти на HL и оценка на стойността от Berenberg Consult

Варианти

Най-неблагоприятен случай (в EUR)

Най-благоприятен случай (в EUR)

Средна стойност (в EUR)

Приватизация (най-благоприятен случай, включващ субсидии, продажба на летището през 2009 г., гаранция на длъжника (Besserungsschein)

[...]

[...]

[...]

Нормално закриване (Ordentliche Schließung) (най-благоприятен случай без пряка отговорност на акционерите (Durchgriffshaftung)

[...]

[...]

[...]

Несъстоятелност (най-благоприятен случай без Durchgriffshaftung)

[...]

[...]

[...]

Продължаване на дейността както преди (няма разлика между най-благоприятния и най-неблагоприятния случай)

[...]

[...]

[...]

| (230) | Референтната дата (Stichtag) е била 31 декември 2003 г. В проучването Berenberg е заключено, че разходите за продължаване на дейността на летището биха били в размер на [...] EUR. Тези разходи са изчислени в проучването Berenberg съгласно допускането, че летището ще продължи да генерира загуби през следващите години. По отношение на варианта за приватизация в оценката е изчислено, че разходите ще бъдат между [...] EUR и [...] EUR. Тази оценка включва положителна покупна цена в размер на [...] EUR. Тъй като потенциалният купувач на летището би отразил очакваните разходи в покупната цена, тази изчислена цена показва, че при оценката се приема, че след приватизацията ще бъде постигната рентабилност. Допускането за постигане на рентабилност може да бъде обяснено с увеличената ефикасност след приватизацията и с очаквания ръст на броя на пътниците. Поради това то е обосновано. По-специално Ryanair е обявила, че ще създаде база на летище Любек, ако пистите бъдат разширени. |
| --- | --- |

(230)

Референтната дата (Stichtag) е била 31 декември 2003 г. В проучването Berenberg е заключено, че разходите за продължаване на дейността на летището биха били в размер на [...] EUR. Тези разходи са изчислени в проучването Berenberg съгласно допускането, че летището ще продължи да генерира загуби през следващите години. По отношение на варианта за приватизация в оценката е изчислено, че разходите ще бъдат между [...] EUR и [...] EUR. Тази оценка включва положителна покупна цена в размер на [...] EUR. Тъй като потенциалният купувач на летището би отразил очакваните разходи в покупната цена, тази изчислена цена показва, че при оценката се приема, че след приватизацията ще бъде постигната рентабилност. Допускането за постигане на рентабилност може да бъде обяснено с увеличената ефикасност след приватизацията и с очаквания ръст на броя на пътниците. Поради това то е обосновано. По-специално Ryanair е обявила, че ще създаде база на летище Любек, ако пистите бъдат разширени.

| (231) | На тази основа Hansestadt Lübeck е взел решение да пристъпи към процес на приватизация на летището, тъй като това е бил най-изгодният вариант от финансова гледна точка, който е бил наличен. Комисията отбелязва, че в проучването на Berenberg се е очаквало да бъде възможно дейностите на летището да бъдат продадени на положителна цена и съответно да продължат да генерират загуби, ако останат държавна собственост. |
| --- | --- |

(231)

На тази основа Hansestadt Lübeck е взел решение да пристъпи към процес на приватизация на летището, тъй като това е бил най-изгодният вариант от финансова гледна точка, който е бил наличен. Комисията отбелязва, че в проучването на Berenberg се е очаквало да бъде възможно дейностите на летището да бъдат продадени на положителна цена и съответно да продължат да генерират загуби, ако останат държавна собственост.

| (232) | Сключеното споразумение между Hansestadt Lübeck и Infratil се състои от няколко елемента и съдържа различни сценарии, които отразяват ситуацията към октомври 2005 г. |
| --- | --- |

(232)

Сключеното споразумение между Hansestadt Lübeck и Infratil се състои от няколко елемента и съдържа различни сценарии, които отразяват ситуацията към октомври 2005 г.

| (233) | Тъй като одобрението на планирането е било замразено с решението на OVG Schleswig от юли 2005 г. (вж. съображение 78), Infratil не е било в състояние да разшири летището. Поради това стойността на FLG е намаляла. Освен това планираното разширяване на услугите на Ryanair и съответно рентабилността на летището до голяма степен са зависели от получаването на одобрение на планирането в бъдеще. |
| --- | --- |

(233)

Тъй като одобрението на планирането е било замразено с решението на OVG Schleswig от юли 2005 г. (вж. съображение 78), Infratil не е било в състояние да разшири летището. Поради това стойността на FLG е намаляла. Освен това планираното разширяване на услугите на Ryanair и съответно рентабилността на летището до голяма степен са зависели от получаването на одобрение на планирането в бъдеще.

OVG Schleswig

| (234) | Infratil, който е инвеститор от Нова Зеландия и един от първите инвеститори, осъществили инвестиции в регионално летище в континентална Европа, е разполагал с ограничена информационна база за своята оценка на риска. Въз основа на предишния си опит и знания относно германските административни процедури Hansestadt Lübeck разумно е могъл да очаква, че ще бъде получено одобрение на планирането. Същевременно Hansestadt Lübeck е трябвало да приеме, че Infratil ще оцени като по-висок риска във връзка с процеса на одобряване на планирането, и следователно Hansestadt Lübeck е трябвало да приеме, че Infratil няма да желае да плати пълната покупна цена от самото начало. В резултат на това е била договорена опция за продажба, а покупната цена е била разделена на платимата незабавно покупна цена I и покупна цена II, която е трябвало да бъде платена само ако и след като бъде получено одобрението на планирането. При тези обстоятелства Комисията заключава, че един частен акционер би договорил сходни опции. |
| --- | --- |

(234)

Infratil, който е инвеститор от Нова Зеландия и един от първите инвеститори, осъществили инвестиции в регионално летище в континентална Европа, е разполагал с ограничена информационна база за своята оценка на риска. Въз основа на предишния си опит и знания относно германските административни процедури Hansestadt Lübeck разумно е могъл да очаква, че ще бъде получено одобрение на планирането. Същевременно Hansestadt Lübeck е трябвало да приеме, че Infratil ще оцени като по-висок риска във връзка с процеса на одобряване на планирането, и следователно Hansestadt Lübeck е трябвало да приеме, че Infratil няма да желае да плати пълната покупна цена от самото начало. В резултат на това е била договорена опция за продажба, а покупната цена е била разделена на платимата незабавно покупна цена I и покупна цена II, която е трябвало да бъде платена само ако и след като бъде получено одобрението на планирането. При тези обстоятелства Комисията заключава, че един частен акционер би договорил сходни опции.

| (235) | Комисията също така трябва да оцени дали цената на сделката, посочена за договорените опции, е отговаряла на пазарните изисквания. |
| --- | --- |

(235)

Комисията също така трябва да оцени дали цената на сделката, посочена за договорените опции, е отговаряла на пазарните изисквания.

Покупна цена I ([...] EUR) и опцията за продажба

Покупна цена I ([...] EUR) и опцията за продажба

| (236) | В този сценарий условията, посочени в споразумението за участие от 2005 г., не са изпълнени и не е получено одобрение на планирането. В резултат на това Infratil не е длъжно да заплати покупна цена II. Възложеното от Комисията проучване на независимото консултантско дружество Ecorys показва, че без разширяването се е очаквало летище Любек да генерира загуби:

  Фигура 2


  ННС (90 % от стойността на собствения капитал) и покупна цена при неблагоприятен сценарий

  [...] |
| --- | --- |

(236)

В този сценарий условията, посочени в споразумението за участие от 2005 г., не са изпълнени и не е получено одобрение на планирането. В резултат на това Infratil не е длъжно да заплати покупна цена II. Възложеното от Комисията проучване на независимото консултантско дружество Ecorys показва, че без разширяването се е очаквало летище Любек да генерира загуби:

Фигура 2

Фигура 2

ННС (90 % от стойността на собствения капитал) и покупна цена при неблагоприятен сценарий

ННС (90 % от стойността на собствения капитал) и покупна цена при неблагоприятен сценарий

[...]

| (237) | При тези обстоятелства от Infratil би се очаквало да упражни опцията за продажба. Поради това покупна цена I представлява просто символична цена, обезпечена чрез стратегия за излизане на Infratil с цел отмяна на сделката. Тъй като в този сценарий експлоатацията на летището няма да бъде рентабилна, Комисията заключава, че положителната цена в размер на [...] EUR отговаря на пазарните условия и че на Infratil не е било предоставено икономическо предимство. |
| --- | --- |

(237)

При тези обстоятелства от Infratil би се очаквало да упражни опцията за продажба. Поради това покупна цена I представлява просто символична цена, обезпечена чрез стратегия за излизане на Infratil с цел отмяна на сделката. Тъй като в този сценарий експлоатацията на летището няма да бъде рентабилна, Комисията заключава, че положителната цена в размер на [...] EUR отговаря на пазарните условия и че на Infratil не е било предоставено икономическо предимство.

| (238) | Цената на опцията за продажба в размер на [...] EUR (която е трябвало да бъде заплатена от Hansestadt Lübeck) обхваща най-вече плащания за акционерни заеми, инвестиции, оперативни загуби и разходите за процеса на одобрение на планирането — разходи, които Hansestadt Lübeck е трябвало да поеме, в случай че летището не бъде приватизирано. С оглед на различните елементи на цената опцията за продажба се равнява на прекратяване на споразумението, като така се отменя първоначалната сделка. |
| --- | --- |

(238)

Цената на опцията за продажба в размер на [...] EUR (която е трябвало да бъде заплатена от Hansestadt Lübeck) обхваща най-вече плащания за акционерни заеми, инвестиции, оперативни загуби и разходите за процеса на одобрение на планирането — разходи, които Hansestadt Lübeck е трябвало да поеме, в случай че летището не бъде приватизирано. С оглед на различните елементи на цената опцията за продажба се равнява на прекратяване на споразумението, като така се отменя първоначалната сделка.

| (239) | Освен това Комисията отбелязва, че поемането на оперативните загуби е ограничено до [...] EUR. При все това от загубите на летището в годините преди приватизацията може да бъде заключено, че Infratil трябва да е било наясно, че действителните загуби далеч ще надхвърлят този лимит, в случай че летище Любек не се разрасне съгласно очакванията.

  Таблица 10


  Загуби на FLG в периода 1995—2010 г. в хил. евро







  Година | Загуби на FLG в хил. EUR |
| --- | --- | --- |
| 1995 г. | [...] |
| 1996 г. | [...] |
| 1997 г. | [...] |
| 1998 г. | [...] |
| 1999 г. | [...] |
| 2000 г. | [...] |
| 2001 г. | [...] |
| 2002 г. | [...] |
| 2003 г. | [...] |
| 2004 г. | [...] |
| 2005 г. | [...] |
| 2006 г. (1 януари 2006 г. — 31 март 2006 г.) | [...] |
| 2007 г. | [...] |
| 2008 г. | [...] |
| 2009 г. | [...] |
| 2010 г. | [...] |

(239)

Освен това Комисията отбелязва, че поемането на оперативните загуби е ограничено до [...] EUR. При все това от загубите на летището в годините преди приватизацията може да бъде заключено, че Infratil трябва да е било наясно, че действителните загуби далеч ще надхвърлят този лимит, в случай че летище Любек не се разрасне съгласно очакванията.

Таблица 10

Таблица 10

Загуби на FLG в периода 1995—2010 г. в хил. евро

Загуби на FLG в периода 1995—2010 г. в хил. евро

Година

Загуби на FLG в хил. EUR

1995 г.

[...]

1996 г.

[...]

1997 г.

[...]

1998 г.

[...]

1999 г.

[...]

2000 г.

[...]

2001 г.

[...]

2002 г.

[...]

2003 г.

[...]

2004 г.

[...]

2005 г.

[...]

2006 г. (1 януари 2006 г. — 31 март 2006 г.)

[...]

2007 г.

[...]

2008 г.

[...]

2009 г.

[...]

2010 г.

[...]

| (240) | При екстраполацията на увеличението на загубите от първите три години преди приватизацията (2002—2004 г.), за периода от 1 октомври 2005 г. до 31 декември 2008 г. биха могли да се очакват загуби в размер на над [...] EUR. Дори ако се приеме, че загубите от годините преди приватизацията ще останат на същото равнище,биха могли да се очакват загуби в размер на [...] EUR. Поради това в случай на препродажба на акциите и като се отчете фактът, че Hansestadt Lübeck ще поеме загуби в размер на [...] EUR, Infratil би трябвало да било наясно, че ще трябва да поеме допълнителни загуби между [...] EUR и [...] EUR. Това приблизително изчисление се подкрепя от последващи данни, съгласно които в рамките на въпросния период летището е натрупало загуби в размер на [...] EUR. |
| --- | --- |

(240)

При екстраполацията на увеличението на загубите от първите три години преди приватизацията (2002—2004 г.), за периода от 1 октомври 2005 г. до 31 декември 2008 г. биха могли да се очакват загуби в размер на над [...] EUR. Дори ако се приеме, че загубите от годините преди приватизацията ще останат на същото равнище,биха могли да се очакват загуби в размер на [...] EUR. Поради това в случай на препродажба на акциите и като се отчете фактът, че Hansestadt Lübeck ще поеме загуби в размер на [...] EUR, Infratil би трябвало да било наясно, че ще трябва да поеме допълнителни загуби между [...] EUR и [...] EUR. Това приблизително изчисление се подкрепя от последващи данни, съгласно които в рамките на въпросния период летището е натрупало загуби в размер на [...] EUR.

| (241) | Ясно е, че частен продавач не би бил в състояние да договори по-благоприятна цена на опцията за продажба. Поради това Комисията заключава, че Hansestadt Lübeck е действал като ОУПИ при договарянето на опцията за продажба и че на Infratil не е предоставено икономическо предимство. |
| --- | --- |

(241)

Ясно е, че частен продавач не би бил в състояние да договори по-благоприятна цена на опцията за продажба. Поради това Комисията заключава, че Hansestadt Lübeck е действал като ОУПИ при договарянето на опцията за продажба и че на Infratil не е предоставено икономическо предимство.

Покупна цена II ([...] EUR)

Покупна цена II ([...] EUR)

| (242) | Покупна цена II ([...] EUR) е трябвало да бъде заплатена от Infratil само ако бъдат изпълнени определени условия, които гарантират рентабилността на летището. |
| --- | --- |

(242)

Покупна цена II ([...] EUR) е трябвало да бъде заплатена от Infratil само ако бъдат изпълнени определени условия, които гарантират рентабилността на летището.

| (243) | Цената отговаря на продажната цена, договорена от страните през март 2005 г. по време на процедурата за възлагане на обществена поръчка. |
| --- | --- |

(243)

Цената отговаря на продажната цена, договорена от страните през март 2005 г. по време на процедурата за възлагане на обществена поръчка.

| (244) | Може да се заключи, че не е налице икономическо предимство, ако продажбата е в съответствие с пазарните условия. Това може да се приеме, когато продажбата бъде извършена чрез публичен търг и когато са изпълнени следните кумулативни условия (54):






  — | дяловото участие е продадено чрез прозрачен и недискриминационен търг, който е открит за участие на всички кандидати, |
| --- | --- | --- |

(244)

Може да се заключи, че не е налице икономическо предимство, ако продажбата е в съответствие с пазарните условия. Това може да се приеме, когато продажбата бъде извършена чрез публичен търг и когато са изпълнени следните кумулативни условия (54):

54

—

дяловото участие е продадено чрез прозрачен и недискриминационен търг, който е открит за участие на всички кандидати,

| — | към продажбата не са наложени условия, които са необичайни при подобни сделки между частноправни субекти и които биха могли да понижат продажната цена, |
| --- | --- |

—

към продажбата не са наложени условия, които са необичайни при подобни сделки между частноправни субекти и които биха могли да понижат продажната цена,

| — | дяловото участие е продадено на кандидата, предложил най-висока цена, |
| --- | --- |

—

дяловото участие е продадено на кандидата, предложил най-висока цена,

| — | на кандидатите в търга трябва да се предостави достатъчно време и информация, за да направят съответна оценка на активите, въз основа на която те изготвят своите оферти. |
| --- | --- |

—

на кандидатите в търга трябва да се предостави достатъчно време и информация, за да направят съответна оценка на активите, въз основа на която те изготвят своите оферти.

| (245) | Тези условия са били спазени при тръжната процедура, проведена през март 2005 г. Тъй като пет различни предприятия са изразили интерес да закупят летището, очевидно не само Infratil е било в състояние да представи реалистична оферта. Освен това публичната тръжна процедура е била замислена да гарантира ефективна и недискриминационна конкуренция съгласно германското национално законодателство. |
| --- | --- |

(245)

Тези условия са били спазени при тръжната процедура, проведена през март 2005 г. Тъй като пет различни предприятия са изразили интерес да закупят летището, очевидно не само Infratil е било в състояние да представи реалистична оферта. Освен това публичната тръжна процедура е била замислена да гарантира ефективна и недискриминационна конкуренция съгласно германското национално законодателство.

| (246) | Комисията отбелязва, че продажната цена в първото споразумение за закупуване от март 2005 г. е била в размер на [...] EUR. Условията на споразумението обаче са били предоговорени през октомври 2005 г. Новите условия за покупна цена II, както и договорените приспадания, посочени в съображение 83, не са резултат от първоначалната тръжна процедура. Поради това, за да се оцени дали договорената цена отговаря на пазарните изисквания, трябва да бъде приложен принципът на ОУПИ. |
| --- | --- |

(246)

Комисията отбелязва, че продажната цена в първото споразумение за закупуване от март 2005 г. е била в размер на [...] EUR. Условията на споразумението обаче са били предоговорени през октомври 2005 г. Новите условия за покупна цена II, както и договорените приспадания, посочени в съображение 83, не са резултат от първоначалната тръжна процедура. Поради това, за да се оцени дали договорената цена отговаря на пазарните изисквания, трябва да бъде приложен принципът на ОУПИ.

| (247) | С цел да се установи дали Hansestadt Lübeck е щял да бъде в състояние да договори по-висока покупна цена, трябва да се отчетат преобладаващите обстоятелства, и по-специално равнището на риска за Infratil, свързан с упражняването на опцията за продажба, и евентуалните загуби, произтичащи от упражняването ѝ. |
| --- | --- |

(247)

С цел да се установи дали Hansestadt Lübeck е щял да бъде в състояние да договори по-висока покупна цена, трябва да се отчетат преобладаващите обстоятелства, и по-специално равнището на риска за Infratil, свързан с упражняването на опцията за продажба, и евентуалните загуби, произтичащи от упражняването ѝ.

| (248) | Както бе посочено в съображение 240, дори ако се вземат предвид загубите в размер на [...] EUR, поети от Hansestadt Lübeck, Infratil е трябвало да очаква допълнителни финансови загуби между [...] EUR и [...] EUR при упражняването на опцията за продажба. Поради това от ex ante гледна точка Infratil е било изправено пред ситуация, в която потенциално може да генерира приходи, ако бъде изпълнен вторият сценарий, и същевременно рискува да понесе големи загуби, ако упражни опцията за продажба. |
| --- | --- |

(248)

Както бе посочено в съображение 240, дори ако се вземат предвид загубите в размер на [...] EUR, поети от Hansestadt Lübeck, Infratil е трябвало да очаква допълнителни финансови загуби между [...] EUR и [...] EUR при упражняването на опцията за продажба. Поради това от ex ante гледна точка Infratil е било изправено пред ситуация, в която потенциално може да генерира приходи, ако бъде изпълнен вторият сценарий, и същевременно рискува да понесе големи загуби, ако упражни опцията за продажба.

ex ante

| (249) | Германия заяви, че с оглед на перспективите през 2005 г. Hansestadt Lübeck е счел, че няма вероятност да бъдат изпълнени условията за упражняване на опцията за продажба, а именно че няма да бъде получено одобрение на планирането и броят на пътниците ще бъде под [...]. |
| --- | --- |

(249)

Германия заяви, че с оглед на перспективите през 2005 г. Hansestadt Lübeck е счел, че няма вероятност да бъдат изпълнени условията за упражняване на опцията за продажба, а именно че няма да бъде получено одобрение на планирането и броят на пътниците ще бъде под [...].

| (250) | При все това, както бе отбелязано в съображение 234, Hansestadt Lübeck е трябвало да очаква, че Infratil ще оцени като по-висок риска във връзка с процеса на одобряване на планирането. |
| --- | --- |

(250)

При все това, както бе отбелязано в съображение 234, Hansestadt Lübeck е трябвало да очаква, че Infratil ще оцени като по-висок риска във връзка с процеса на одобряване на планирането.

| (251) | По отношение на броя на пътниците Германия заявява, че Ryanair е обявила, че ще установи база на летище Любек, ако съществуващите писти бъдат разширени, а установяването на база се е очаквало да доведе до [...] пътници годишно. |
| --- | --- |

(251)

По отношение на броя на пътниците Германия заявява, че Ryanair е обявила, че ще установи база на летище Любек, ако съществуващите писти бъдат разширени, а установяването на база се е очаквало да доведе до [...] пътници годишно.

база

| (252) | Комисията отбелязва, че действителният брой на пътниците на летище Любек не е достигнал този праг, а вместо това е намалял в периода между 2005 и 2008 г., като през 2008 г. е бил 544 339 души (вж. таблица 1). В този контекст обаче Комисията отбелязва, че обстоятелствата, като например ефектите от финансовата криза, които не са можели да се предвидят през 2005 г., могат да обяснят значителната разлика между очаквания и действителния брой на пътниците. |
| --- | --- |

(252)

Комисията отбелязва, че действителният брой на пътниците на летище Любек не е достигнал този праг, а вместо това е намалял в периода между 2005 и 2008 г., като през 2008 г. е бил 544 339 души (вж. таблица 1). В този контекст обаче Комисията отбелязва, че обстоятелствата, като например ефектите от финансовата криза, които не са можели да се предвидят през 2005 г., могат да обяснят значителната разлика между очаквания и действителния брой на пътниците.

| (253) | Във възложеното от Комисията проучване на Ecorys и в експертния доклад, изготвен от Ernst & Young по искане на HL през 2005 г., се е очаквало броят на пътниците да се увеличи на [...] души през 2008 г. Тази стойност е била основана на допускането, че през първата половина на 2008 г. ще бъде получено одобрение на планирането и че строителните работи на летище Любек ще бъдат отложени до края на 2008 г. |
| --- | --- |

(253)

Във възложеното от Комисията проучване на Ecorys и в експертния доклад, изготвен от Ernst & Young по искане на HL през 2005 г., се е очаквало броят на пътниците да се увеличи на [...] души през 2008 г. Тази стойност е била основана на допускането, че през първата половина на 2008 г. ще бъде получено одобрение на планирането и че строителните работи на летище Любек ще бъдат отложени до края на 2008 г.

| (254) | Въз основа на тези стойности би било съвсем разумно Hansestadt Lübeck да проучи възможността броят на пътниците да остане под прага от [...] души. Тъй като достигането на прага по отношение на броя на пътниците е било предпоставка да не се упражни опцията за продажба и тъй като получаването на одобрението на планирането е било несигурно, упражняването на опцията за продажба е трябвало да бъде проучено като вариант. |
| --- | --- |

(254)

Въз основа на тези стойности би било съвсем разумно Hansestadt Lübeck да проучи възможността броят на пътниците да остане под прага от [...] души. Тъй като достигането на прага по отношение на броя на пътниците е било предпоставка да не се упражни опцията за продажба и тъй като получаването на одобрението на планирането е било несигурно, упражняването на опцията за продажба е трябвало да бъде проучено като вариант.

| (255) | Следователно с оглед на реалистичната възможност Infratil да упражни опцията за продажба и съответния риск от големи загуби, Комисията приема, че един частен акционер не би бил в състояние да договори по-висока покупна цена, тъй като в противен случай сделката не би била рентабилна за потенциалния инвеститор. |
| --- | --- |

(255)

Следователно с оглед на реалистичната възможност Infratil да упражни опцията за продажба и съответния риск от големи загуби, Комисията приема, че един частен акционер не би бил в състояние да договори по-висока покупна цена, тъй като в противен случай сделката не би била рентабилна за потенциалния инвеститор.

| (256) | Поради това Комисията счита, че решението на Hansestadt Lübeck да приеме продажна цена в размер на [...] EUR с договорените приспадания, посочени в споразумението за участие от 2005 г., е разумно от икономическа гледна точка. |
| --- | --- |

(256)

Поради това Комисията счита, че решението на Hansestadt Lübeck да приеме продажна цена в размер на [...] EUR с договорените приспадания, посочени в споразумението за участие от 2005 г., е разумно от икономическа гледна точка.

| (257) | Този резултат отговаря на констатациите в проучването на Ernst & Young, в което приходите от продажбата на акциите на FLG се изчисляват на около [...] EUR и съответно се заключава, че договорената цена би била приета от частен инвеститор в съпоставима ситуация. |
| --- | --- |

(257)

Този резултат отговаря на констатациите в проучването на Ernst & Young, в което приходите от продажбата на акциите на FLG се изчисляват на около [...] EUR и съответно се заключава, че договорената цена би била приета от частен инвеститор в съпоставима ситуация.

| (258) | В проучването на Ecorys се изчислява много по-висока пазарна стойност на акциите в размер на около [...] EUR. При все това в проучването не се отчитат големите финансови рискове за Infratil при упражняването на опцията за продажба, посочени в съображения 247 и 248. В проучването на Ecorys този риск е нулев и съответно не е отчетен при изчисляването на покупна цена II. Различните използвани стойности за изчисляването на инвестициите/CAPEX допринасят допълнително за различната оценка на риска в двете проучвания. |
| --- | --- |

(258)

В проучването на Ecorys се изчислява много по-висока пазарна стойност на акциите в размер на около [...] EUR. При все това в проучването не се отчитат големите финансови рискове за Infratil при упражняването на опцията за продажба, посочени в съображения 247 и 248. В проучването на Ecorys този риск е нулев и съответно не е отчетен при изчисляването на покупна цена II. Различните използвани стойности за изчисляването на инвестициите/CAPEX допринасят допълнително за различната оценка на риска в двете проучвания.

| (259) | Освен това използването на различни проценти за ръста по отношение на броя на пътниците води до значителна разлика в резултатите на проучванията. |
| --- | --- |

(259)

Освен това използването на различни проценти за ръста по отношение на броя на пътниците води до значителна разлика в резултатите на проучванията.

| (260) | В контекста на тези съображения Комисията заключава, че покупна цена II, както е посочена в споразумението за участие от 2005 г., отговаря на пазарните условия и че на Infratil не е било предоставено икономическо предимство. |
| --- | --- |

(260)

В контекста на тези съображения Комисията заключава, че покупна цена II, както е посочена в споразумението за участие от 2005 г., отговаря на пазарните условия и че на Infratil не е било предоставено икономическо предимство.

7.3.1.2.   Заключение относно цялостната рентабилност на сделката

Заключение относно цялостната рентабилност на сделката

| (261) | От описаната по-горе оценка на мярката следва, че Hansestadt Lübeck е трябвало да избере между това да закрие летище Любек, да продължи неговата генерираща загуби дейност или да го продаде. С вземането на решението да продаде летището Hansestadt Lübeck е избрал най-изгодния вариант от икономическа гледна точка, който е бил наличен. При оценката на конкретните условия на споразумението за участие от 2005 г. трябва да бъде взета предвид взаимовръзката между двата сценария (т.е. покупна цена I и опцията за продажба и покупна цена II). Тъй като бе установено, че от ex ante гледна точка е било разумно да се счете, че са възможни както плащането на покупна цена II, така и упражняването на опцията за продажба, трябва да бъдат проучени рисковете за двете страни в резултат от това. По-специално с оглед на евентуалните финансови загуби на Infratil в резултат от упражняването на опцията за продажба Комисията счита, че е малко вероятно частен продавач в позицията на Hansestadt Lübeck да бъде в състояние да договори споразумение с по-благоприятни условия. |
| --- | --- |

(261)

От описаната по-горе оценка на мярката следва, че Hansestadt Lübeck е трябвало да избере между това да закрие летище Любек, да продължи неговата генерираща загуби дейност или да го продаде. С вземането на решението да продаде летището Hansestadt Lübeck е избрал най-изгодния вариант от икономическа гледна точка, който е бил наличен. При оценката на конкретните условия на споразумението за участие от 2005 г. трябва да бъде взета предвид взаимовръзката между двата сценария (т.е. покупна цена I и опцията за продажба и покупна цена II). Тъй като бе установено, че от ex ante гледна точка е било разумно да се счете, че са възможни както плащането на покупна цена II, така и упражняването на опцията за продажба, трябва да бъдат проучени рисковете за двете страни в резултат от това. По-специално с оглед на евентуалните финансови загуби на Infratil в резултат от упражняването на опцията за продажба Комисията счита, че е малко вероятно частен продавач в позицията на Hansestadt Lübeck да бъде в състояние да договори споразумение с по-благоприятни условия.

ex ante

| (262) | Поради това Комисията заключава, че Hansestadt Lübeck е действал като ОУПИ при договарянето на споразумението за участие от 2005 г. В резултат на това мярката не предоставя икономическо предимство на Infratil и не представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(262)

Поради това Комисията заключава, че Hansestadt Lübeck е действал като ОУПИ при договарянето на споразумението за участие от 2005 г. В резултат на това мярката не предоставя икономическо предимство на Infratil и не представлява държавна помощ.

7.3.2.   
  Допълнителното споразумение за 2009 г. и предоговарянето на опцията за продажба — поемане на допълнителни разходи, инвестиции и други разходи на FLG през 2009 г.

Допълнителното споразумение за 2009 г. и предоговарянето на опцията за продажба — поемане на допълнителни разходи, инвестиции и други разходи на FLG през 2009 г.

| (263) | Както бе посочено по-горе, допълнителното споразумение за 2009 г., подписано на 12 ноември 2008 г., не изменя дължимите суми за опцията за продажба съгласно споразумението за участие от 2005 г., но включва поемането на загуби, договорени инвестиции и други разходи, свързани с експлоатацията на летище Любек през 2009 г., което води до обща цена на опцията за продажба в размер на [...] EUR (вж. съображение 90). |
| --- | --- |

(263)

Както бе посочено по-горе, допълнителното споразумение за 2009 г., подписано на 12 ноември 2008 г., не изменя дължимите суми за опцията за продажба съгласно споразумението за участие от 2005 г., но включва поемането на загуби, договорени инвестиции и други разходи, свързани с експлоатацията на летище Любек през 2009 г., което води до обща цена на опцията за продажба в размер на [...] EUR (вж. съображение 90).

| (264) | В своето решение за откриване на процедурата от 2012 г. Комисията започна разследване на две отделни мерки:






  а) | поемането на загуби, инвестиции и други мерки на FLG през 2009 г.; |
| --- | --- | --- |

(264)

В своето решение за откриване на процедурата от 2012 г. Комисията започна разследване на две отделни мерки:

а)

поемането на загуби, инвестиции и други мерки на FLG през 2009 г.;

| б) | разликата между цената на опцията за продажба, договорена през 2005 г., и реално платената цена при опцията за продажба. |
| --- | --- |

б)

разликата между цената на опцията за продажба, договорена през 2005 г., и реално платената цена при опцията за продажба.

При все това въз основа на получената информация Комисията счита, че тези два въпроса касаят една и съща мярка, а именно допълнителното споразумение за 2009 г. между Hansestadt Lübeck и Infratil.

7.3.2.1.   Предимство

Предимство

| (265) | За да определи дали цената на опцията за продажба съгласно споразумението за 2009 г. е включвала икономическо предимство за Infratil, Комисията трябва да приложи принципа на оператор в условията на пазарна икономика. С оглед да бъде в състояние да определи дали Hansestadt Lübeck е избрал най-изгодния вариант от финансова гледна точка, който е бил наличен, Комисията трябва да се постави в позицията на частен акционер към момента на сключването на споразумението (55). |
| --- | --- |

(265)

За да определи дали цената на опцията за продажба съгласно споразумението за 2009 г. е включвала икономическо предимство за Infratil, Комисията трябва да приложи принципа на оператор в условията на пазарна икономика. С оглед да бъде в състояние да определи дали Hansestadt Lübeck е избрал най-изгодния вариант от финансова гледна точка, който е бил наличен, Комисията трябва да се постави в позицията на частен акционер към момента на сключването на споразумението (55).

55

| (266) | Комисията счита, че след като Infratil е обявило своето намерение да упражни опцията си за продажба през 2009 г., Hansestadt Lübeck е трябвало да избира между следните варианти:






  а) | да закрие летището; |
| --- | --- | --- |

(266)

Комисията счита, че след като Infratil е обявило своето намерение да упражни опцията си за продажба през 2009 г., Hansestadt Lübeck е трябвало да избира между следните варианти:

а)

да закрие летището;

| б) | да потърси нов частен оператор и междувременно






  — | да поеме отново експлоатацията на летището, или |
| --- | --- | --- |

б)

да потърси нов частен оператор и междувременно

—

да поеме отново експлоатацията на летището, или

| — | да подпише допълнителното споразумение за 2009 г., така че Infratil да продължи да експлоатира летището до намирането на нов оператор. |
| --- | --- |

—

да подпише допълнителното споразумение за 2009 г., така че Infratil да продължи да експлоатира летището до намирането на нов оператор.

| (267) | Вариантът за закриване на летището (вариант а) би изисквал от Hansestadt Lübeck незабавно да заплати цената на опцията за продажба в размер на [...] EUR (вж. съображение 238) и да започне процедурата по закриване на летището, като по този начин ще понесе допълнителни разходи (вж. проучването на Berenberg, представено в таблица 9). |
| --- | --- |

(267)

Вариантът за закриване на летището (вариант а) би изисквал от Hansestadt Lübeck незабавно да заплати цената на опцията за продажба в размер на [...] EUR (вж. съображение 238) и да започне процедурата по закриване на летището, като по този начин ще понесе допълнителни разходи (вж. проучването на Berenberg, представено в таблица 9).

| (268) | В първия подсценарий на вариант б (Hansestadt Lübeck поема отново експлоатацията на летището до намирането на нов частен оператор) Hansestadt Lübeck е трябвало първо да заплати на Infratil цената на опцията за продажба, договорена в споразумението за участие от 2005 г., и да поема всички разходи, произтичащи от експлоатацията на летището, до намирането на нов инвеститор. С оглед на цената на опцията за продажба, платена през 2009 г. (вж. таблица 3), само разходите за оперативни загуби, инвестиции, процеса за одобрение на планирането и правни услуги са били в размер на [...] EUR. Поради това още към октомври 2009 г. Hansestadt Lübeck е трябвало да поеме разходи в размер на приблизително [...] EUR (цената на опцията за продажба съгласно споразумението за участие от 2005 г. плюс оперативните разходи за периода от ноември 2008 г. до октомври 2009 г.). |
| --- | --- |

(268)

В първия подсценарий на вариант б (Hansestadt Lübeck поема отново експлоатацията на летището до намирането на нов частен оператор) Hansestadt Lübeck е трябвало първо да заплати на Infratil цената на опцията за продажба, договорена в споразумението за участие от 2005 г., и да поема всички разходи, произтичащи от експлоатацията на летището, до намирането на нов инвеститор. С оглед на цената на опцията за продажба, платена през 2009 г. (вж. таблица 3), само разходите за оперативни загуби, инвестиции, процеса за одобрение на планирането и правни услуги са били в размер на [...] EUR. Поради това още към октомври 2009 г. Hansestadt Lübeck е трябвало да поеме разходи в размер на приблизително [...] EUR (цената на опцията за продажба съгласно споразумението за участие от 2005 г. плюс оперативните разходи за периода от ноември 2008 г. до октомври 2009 г.).

| (269) | Германия заяви, че препродажбата на FLG на нов частен инвеститор би изисквала нова общоевропейска тръжна процедура, за която се изчислява, че ще отнеме най-малко 12 месеца. Комисията отбелязва, че частен оператор действително би отчел прогнозната продължителност на тръжната процедура. |
| --- | --- |

(269)

Германия заяви, че препродажбата на FLG на нов частен инвеститор би изисквала нова общоевропейска тръжна процедура, за която се изчислява, че ще отнеме най-малко 12 месеца. Комисията отбелязва, че частен оператор действително би отчел прогнозната продължителност на тръжната процедура.

| (270) | Другият подсценарий съгласно вариант б е бил да се подпише допълнителното споразумение за 2009 г., така че Infratil да не упражни опцията за продажба до 22 октомври 2009 г. При този сценарий и с оглед на допускането, че Infratil ще упражни своята опция за продажба през октомври 2009 г., Hansestadt Lübeck е трябвало да плати цената на опцията за продажба съгласно допълнителното споразумение за 2009 г. Тъй като тази цена се състои от цената на опцията за продажба от споразумението за участие от 2005 г. и допълнителни разходи, свързани с експлоатацията на летището през 2009 г., потенциалните разходи за Hansestadt Lübeck са съпоставими с тези при втория сценарий. |
| --- | --- |

(270)

Другият подсценарий съгласно вариант б е бил да се подпише допълнителното споразумение за 2009 г., така че Infratil да не упражни опцията за продажба до 22 октомври 2009 г. При този сценарий и с оглед на допускането, че Infratil ще упражни своята опция за продажба през октомври 2009 г., Hansestadt Lübeck е трябвало да плати цената на опцията за продажба съгласно допълнителното споразумение за 2009 г. Тъй като тази цена се състои от цената на опцията за продажба от споразумението за участие от 2005 г. и допълнителни разходи, свързани с експлоатацията на летището през 2009 г., потенциалните разходи за Hansestadt Lübeck са съпоставими с тези при втория сценарий.

| (271) | Допълнителното споразумение за 2009 г. обаче е съдържало предимство за HL, тъй като му е дало време да подготви търг за намиране на нов инвеститор. Освен това незабавното оттегляне на Infratil е създавало риск Ryanair да намали своите услуги на летище Любек и по този начин потенциално да увеличи бъдещите оперативни загуби. Нещо повече, намалението на услугите на Ryanair би могло да окаже отрицателно въздействие върху процедурата за одобрение на планирането, тъй като FLG е обосновало своята нужда от разширяване на летището най-вече с ръста на нискотарифния сегмент. |
| --- | --- |

(271)

Допълнителното споразумение за 2009 г. обаче е съдържало предимство за HL, тъй като му е дало време да подготви търг за намиране на нов инвеститор. Освен това незабавното оттегляне на Infratil е създавало риск Ryanair да намали своите услуги на летище Любек и по този начин потенциално да увеличи бъдещите оперативни загуби. Нещо повече, намалението на услугите на Ryanair би могло да окаже отрицателно въздействие върху процедурата за одобрение на планирането, тъй като FLG е обосновало своята нужда от разширяване на летището най-вече с ръста на нискотарифния сегмент.

| (272) | В контекста на тези съображения Комисията заключава, че подписването на допълнителното споразумение за 2009 г. е било най-изгодният вариант, който е бил наличен, и че поради това Hansestadt Lübeck е действал като ОУПИ. |
| --- | --- |

(272)

В контекста на тези съображения Комисията заключава, че подписването на допълнителното споразумение за 2009 г. е било най-изгодният вариант, който е бил наличен, и че поради това Hansestadt Lübeck е действал като ОУПИ.

7.3.2.2.   Заключение

Заключение

| (273) | В контекста на съпоставянето на различните варианти и свързаните с тях разходи може да бъде заключено, че допълнителното споразумение за 2009 г. е в съответствие с принципа на ОУПИ, тъй като този вариант е създавал най-малко тежести от финансова гледна точка и към онзи момент е бил най-перспективният от икономическа гледна точка. |
| --- | --- |

(273)

В контекста на съпоставянето на различните варианти и свързаните с тях разходи може да бъде заключено, че допълнителното споразумение за 2009 г. е в съответствие с принципа на ОУПИ, тъй като този вариант е създавал най-малко тежести от финансова гледна точка и към онзи момент е бил най-перспективният от икономическа гледна точка.

| (274) | Тази констатация се подкрепя от разумното допускане, че Hansestadt Lübeck е нямало да бъде в състояние да намери нов инвеститор през 2009 г. В ретроспекция това се е оказало вярно, тъй като нов инвеститор е бил намерен едва през 2012 г. |
| --- | --- |

(274)

Тази констатация се подкрепя от разумното допускане, че Hansestadt Lübeck е нямало да бъде в състояние да намери нов инвеститор през 2009 г. В ретроспекция това се е оказало вярно, тъй като нов инвеститор е бил намерен едва през 2012 г.

| (275) | Освен това елементите на цената на опцията за продажба отговарят на тези съгласно споразумението за участие от 2005 г. и просто включват разходите през 2009 г. в компонентите на цената на опцията за продажба. Подобно на споразумението за участие от 2005 г., допълнителното споразумение за 2009 г. също предвижда лимит на оперативните загуби и инвестиционните разходи, които ще бъдат платени от Hansestadt Lübeck. |
| --- | --- |

(275)

Освен това елементите на цената на опцията за продажба отговарят на тези съгласно споразумението за участие от 2005 г. и просто включват разходите през 2009 г. в компонентите на цената на опцията за продажба. Подобно на споразумението за участие от 2005 г., допълнителното споразумение за 2009 г. също предвижда лимит на оперативните загуби и инвестиционните разходи, които ще бъдат платени от Hansestadt Lübeck.

| (276) | Въз основа на тези съображения Комисията заключава, че на Infratil не е било предоставено икономическо предимство и следователно мярката не представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(276)

Въз основа на тези съображения Комисията заключава, че на Infratil не е било предоставено икономическо предимство и следователно мярката не представлява държавна помощ.

7.4.   ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА RYANAIR

ЕВЕНТУАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА RYANAIR

7.4.1.   
  Икономическо предимство

Икономическо предимство

| (277) | Когато летище разполага с публични ресурси, наличието на помощ за авиокомпания по принцип може да се изключи, когато отношенията между летището и авиокомпанията спазват принципа на оператор в условията на пазарна икономика. |
| --- | --- |

(277)

Когато летище разполага с публични ресурси, наличието на помощ за авиокомпания по принцип може да се изключи, когато отношенията между летището и авиокомпанията спазват принципа на оператор в условията на пазарна икономика.

| (278) | Съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г. (56) наличието на помощ за авиокомпания по принцип може да се изключи, ако цената, фактурирана за летищни услуги, отговаря на пазарната цена („първи подход“) или ако може да бъде доказано чрез предварителен анализ, т.е. основан на наличните към момента на предоставянето на мярката сведения и от предвидимото към този момент развитие, че споразумението между летището и авиокомпанията ще доведе до положителна допълнителна печалба в полза на летището и тя е част от цялостна стратегия, която води до рентабилност поне в дългосрочен план („втори подход“). |
| --- | --- |

(278)

Съгласно Насоките за въздухоплаването от 2014 г. (56) наличието на помощ за авиокомпания по принцип може да се изключи, ако цената, фактурирана за летищни услуги, отговаря на пазарната цена („първи подход“) или ако може да бъде доказано чрез предварителен анализ, т.е. основан на наличните към момента на предоставянето на мярката сведения и от предвидимото към този момент развитие, че споразумението между летището и авиокомпанията ще доведе до положителна допълнителна печалба в полза на летището и тя е част от цялостна стратегия, която води до рентабилност поне в дългосрочен план („втори подход“).

56

| (279) | Съгласно втория подход трябва да се оцени дали към момента на сключването на споразумение разумен оператор в условията на пазарна икономика би очаквал споразумението постепенно да доведе до рентабилност. Това трябва да се измери чрез разликата между допълнителните приходи, които се очаква да бъдат генерирани от споразумението (т.е. разликата между приходите, които биха били постигнати, ако споразумението е сключено, и приходите, които биха били постигнати в отсъствието на споразумението) и допълнителните разходи, които се очаква да бъдат направени в резултат на споразумението (т.е. разликата между разходите, които биха били направени, ако споразумението е сключено, и разходите, които биха възникнали в отсъствието на споразумението), като генерираните парични потоци се дисконтират с подходяща норма на дисконтиране. |
| --- | --- |

(279)

Съгласно втория подход трябва да се оцени дали към момента на сключването на споразумение разумен оператор в условията на пазарна икономика би очаквал споразумението постепенно да доведе до рентабилност. Това трябва да се измери чрез разликата между допълнителните приходи, които се очаква да бъдат генерирани от споразумението (т.е. разликата между приходите, които биха били постигнати, ако споразумението е сключено, и приходите, които биха били постигнати в отсъствието на споразумението) и допълнителните разходи, които се очаква да бъдат направени в резултат на споразумението (т.е. разликата между разходите, които биха били направени, ако споразумението е сключено, и разходите, които биха възникнали в отсъствието на споразумението), като генерираните парични потоци се дисконтират с подходяща норма на дисконтиране.

| (280) | Що се отнася до първия подход (сравнение с „пазарната цена“), Комисията не счита, че към настоящия момент е възможно да бъде определена подходяща референтна стойност, за да се установи реална пазарна цена за услугите, предлагани от летищата (57). Поради това тя счита, че предварителният анализ на допълнителната рентабилност е най-уместният подход за оценка на споразуменията, сключени от летищата с отделни авиокомпании. |
| --- | --- |

(280)

Що се отнася до първия подход (сравнение с „пазарната цена“), Комисията не счита, че към настоящия момент е възможно да бъде определена подходяща референтна стойност, за да се установи реална пазарна цена за услугите, предлагани от летищата (57). Поради това тя счита, че предварителният анализ на допълнителната рентабилност е най-уместният подход за оценка на споразуменията, сключени от летищата с отделни авиокомпании.

57

| (281) | Следва да се отбележи, че като цяло прилагането на принципа на ОУПИ на базата на средна цена на други подобни пазари може да се окаже полезно, ако такава цена може да бъде разумно установена или изведена от други пазарни показатели. Този метод обаче не е толкова подходящ в случая на летищните услуги, тъй като структурата на разходите и приходите обикновено се различава съществено при отделните летища. Това е така, защото разходите и приходите зависят от това доколко е развито летището, от броя на въздушните превозвачи, които използват летището, капацитета му по отношение на пътникопотока, състоянието на инфраструктурата и свързаните с нея инвестиции, регулаторната рамка, която може да се различава в отделните държави членки, както и всички други задължения или ангажименти, поети от летището в миналото (58). |
| --- | --- |

(281)

Следва да се отбележи, че като цяло прилагането на принципа на ОУПИ на базата на средна цена на други подобни пазари може да се окаже полезно, ако такава цена може да бъде разумно установена или изведена от други пазарни показатели. Този метод обаче не е толкова подходящ в случая на летищните услуги, тъй като структурата на разходите и приходите обикновено се различава съществено при отделните летища. Това е така, защото разходите и приходите зависят от това доколко е развито летището, от броя на въздушните превозвачи, които използват летището, капацитета му по отношение на пътникопотока, състоянието на инфраструктурата и свързаните с нея инвестиции, регулаторната рамка, която може да се различава в отделните държави членки, както и всички други задължения или ангажименти, поети от летището в миналото (58).

58

| (282) | Освен това либерализацията на пазара на въздушния транспорт усложнява всеки строго сравнителен анализ. Както е видно в настоящия случай, търговските практики между летищата и въздушните превозвачи невинаги се основават единствено на публикувана тарифа на таксите. В действителност тези търговски отношения са много разнообразни. Те включват споделяне на рисковете по отношение на пътникопотока и на произтичащите търговски и финансови отговорности, стандартните схеми за стимулиране, както и разпределението на рисковете по време на целия срок на действие на договорите. Следователно една сделка не може реално да бъде сравнявана с друга въз основа на цената на единица наземно обслужване или цената за пътник. |
| --- | --- |

(282)

Освен това либерализацията на пазара на въздушния транспорт усложнява всеки строго сравнителен анализ. Както е видно в настоящия случай, търговските практики между летищата и въздушните превозвачи невинаги се основават единствено на публикувана тарифа на таксите. В действителност тези търговски отношения са много разнообразни. Те включват споделяне на рисковете по отношение на пътникопотока и на произтичащите търговски и финансови отговорности, стандартните схеми за стимулиране, както и разпределението на рисковете по време на целия срок на действие на договорите. Следователно една сделка не може реално да бъде сравнявана с друга въз основа на цената на единица наземно обслужване или цената за пътник.

| (283) | Освен това целевите показатели не са подходящ метод за установяване на пазарни цени, ако наличните такива не са били определени по отношение на пазарните съображения или прилаганите цени са значително променени вследствие на публични намеси. Такива промени изглежда са налице в сектора на въздухоплаването поради причините, посочени в точки 57—59 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.:

  „Публичните органи традиционно считат летищата, които са публична собственост, за инфраструктура, улесняваща местното развитие, а не за предприятия, работещи съгласно пазарните правила. По тази причина цените на тези летища обикновено не се определят въз основа на пазарни съображения и особено на стабилни предварителни перспективи за рентабилност, а главно въз основа на социални или регионални съображения.
  Дори някои летища да са частна собственост или да са управлявани, без да се вземат предвид социални или регионални съображения, цените, фактурирани от тези летища, могат да бъдат силно повлияни от цените на по-голямата част от летищата, получаващи публични субсидии, тъй като авиокомпаниите вземат под внимание цените на последните в своите преговори с частните или частно управляваните летища.
  При тези обстоятелства Комисията силно се съмнява, че към настоящия момент е възможно да бъде определена подходяща референтна стойност, за да се установи реална пазарна цена за услугите, предлагани от летищата. Тази ситуация може да се промени или развие в бъдеще [...]“
   (59). |
| --- | --- |

(283)

Освен това целевите показатели не са подходящ метод за установяване на пазарни цени, ако наличните такива не са били определени по отношение на пазарните съображения или прилаганите цени са значително променени вследствие на публични намеси. Такива промени изглежда са налице в сектора на въздухоплаването поради причините, посочени в точки 57—59 от Насоките за въздухоплаването от 2014 г.:

„Публичните органи традиционно считат летищата, които са публична собственост, за инфраструктура, улесняваща местното развитие, а не за предприятия, работещи съгласно пазарните правила. По тази причина цените на тези летища обикновено не се определят въз основа на пазарни съображения и особено на стабилни предварителни перспективи за рентабилност, а главно въз основа на социални или регионални съображения.

Дори някои летища да са частна собственост или да са управлявани, без да се вземат предвид социални или регионални съображения, цените, фактурирани от тези летища, могат да бъдат силно повлияни от цените на по-голямата част от летищата, получаващи публични субсидии, тъй като авиокомпаниите вземат под внимание цените на последните в своите преговори с частните или частно управляваните летища.

При тези обстоятелства Комисията силно се съмнява, че към настоящия момент е възможно да бъде определена подходяща референтна стойност, за да се установи реална пазарна цена за услугите, предлагани от летищата. Тази ситуация може да се промени или развие в бъдеще [...]“
   (59).

59

| (284) | Освен това, както припомнят съдилищата на Съюза, определянето на референтна стойност в зависимост от засегнатия сектор представлява само един от няколко аналитични инструмента за определяне дали на получателя е предоставено икономическо предимство, което не би получил при нормални пазарни условия (60). Поради това, макар Комисията да може да използва този подход, тя не е длъжна да го прави, когато той не е подходящ, както е в настоящия случай. |
| --- | --- |

(284)

Освен това, както припомнят съдилищата на Съюза, определянето на референтна стойност в зависимост от засегнатия сектор представлява само един от няколко аналитични инструмента за определяне дали на получателя е предоставено икономическо предимство, което не би получил при нормални пазарни условия (60). Поради това, макар Комисията да може да използва този подход, тя не е длъжна да го прави, когато той не е подходящ, както е в настоящия случай.

60

| (285) | Ryanair поддържа становището, че е възможно да се приложи принципът на оператор в условията на пазарна икономика, като за база за сравнение се използва търговската практика на други европейски летища. По-специално тя сравни таксите, платими от Ryanair на летищата в Борнмът, Гренобъл, Нок, Маастрихт, Ним и Престуик, с таксите, платими от Ryanair на летище Любек съгласно споразуменията. В проучването не се оценява дали извадката от референтни летища отговаря на всички критерии, посочени в Насоките за въздухоплаването от 2014 г., тъй като се оценяват само обемът на трафика, видът на трафика на летището и просперитетът на съседните региони (61). |
| --- | --- |

(285)

Ryanair поддържа становището, че е възможно да се приложи принципът на оператор в условията на пазарна икономика, като за база за сравнение се използва търговската практика на други европейски летища. По-специално тя сравни таксите, платими от Ryanair на летищата в Борнмът, Гренобъл, Нок, Маастрихт, Ним и Престуик, с таксите, платими от Ryanair на летище Любек съгласно споразуменията. В проучването не се оценява дали извадката от референтни летища отговаря на всички критерии, посочени в Насоките за въздухоплаването от 2014 г., тъй като се оценяват само обемът на трафика, видът на трафика на летището и просперитетът на съседните региони (61).

61

| (286) | В своето решение за откриване на процедурата от 2012 г. Комисията съпостави таксите, определени в допълнителните писма от март и октомври 2010 г., с таксите на летище Хамбург, което доведе до изразяването на съмнения по отношение на съответствието на определените в допълнителните писма такси с пазара. Комисията отбелязва, че обемът на трафика в Любек е много по-малък от този на летище Хамбург. Всъщност Хамбург е летището с най-голям трафик в Северна Германия. Летище Хамбург се използва за всички сегменти от въздушния транспорт, докато летище Любек е било специализирано в обслужване на нискотарифни превозвачи, които са изисквали по-малко гишета за регистрация и проверка на пътниците и съоръжения за трансфер на пътници, безнеобходимост от автобуси за превоз на пътници, по-малко служители и съоръжения за обработка на багажа и по-малко служители за почистване и са позволявали по-кратки периоди за маневри. В съответствие с това летище Хамбург не е съпоставимо в достатъчна степен с летище Любек. |
| --- | --- |

(286)

В своето решение за откриване на процедурата от 2012 г. Комисията съпостави таксите, определени в допълнителните писма от март и октомври 2010 г., с таксите на летище Хамбург, което доведе до изразяването на съмнения по отношение на съответствието на определените в допълнителните писма такси с пазара. Комисията отбелязва, че обемът на трафика в Любек е много по-малък от този на летище Хамбург. Всъщност Хамбург е летището с най-голям трафик в Северна Германия. Летище Хамбург се използва за всички сегменти от въздушния транспорт, докато летище Любек е било специализирано в обслужване на нискотарифни превозвачи, които са изисквали по-малко гишета за регистрация и проверка на пътниците и съоръжения за трансфер на пътници, безнеобходимост от автобуси за превоз на пътници, по-малко служители и съоръжения за обработка на багажа и по-малко служители за почистване и са позволявали по-кратки периоди за маневри. В съответствие с това летище Хамбург не е съпоставимо в достатъчна степен с летище Любек.

| (287) | Предвид всичко гореизложено Комисията счита, че в настоящия случай трябва да бъде приложен подходът, препоръчан в Насоките за въздухоплаването от 2014 г. за целите на прилагането на принципа на оператор в условията на пазарна икономика към отношенията между летища и авиокомпании, а именно предварителен анализ на допълнителната рентабилност (62). |
| --- | --- |

(287)

Предвид всичко гореизложено Комисията счита, че в настоящия случай трябва да бъде приложен подходът, препоръчан в Насоките за въздухоплаването от 2014 г. за целите на прилагането на принципа на оператор в условията на пазарна икономика към отношенията между летища и авиокомпании, а именно предварителен анализ на допълнителната рентабилност (62).

62

| (288) | Този подход е оправдан поради факта, че летищният оператор може да има обективен интерес да сключи сделка с авиокомпания, след като може с разумно основание да очаква тази сделка да подобри печалбите (или да намали загубите) му, съпоставена хипотетично със ситуация, при която тази сделка не би била сключена, независимо от каквото и да било сравнение с условията, предложени на авиокомпаниите от други летищни оператори, или с условията, предложени от същия летищен оператор на други авиокомпании. |
| --- | --- |

(288)

Този подход е оправдан поради факта, че летищният оператор може да има обективен интерес да сключи сделка с авиокомпания, след като може с разумно основание да очаква тази сделка да подобри печалбите (или да намали загубите) му, съпоставена хипотетично със ситуация, при която тази сделка не би била сключена, независимо от каквото и да било сравнение с условията, предложени на авиокомпаниите от други летищни оператори, или с условията, предложени от същия летищен оператор на други авиокомпании.

| (289) | В допълнение към тези съображения, за да се изключи, че предимството, произтичащо от съвместима помощ за летищния оператор, не е прехвърлено на конкретна авиокомпания, инфраструктурата на летището трябва да бъде отворена за всички авиокомпании, а не да е запазена за конкретна авиокомпания. |
| --- | --- |

(289)

В допълнение към тези съображения, за да се изключи, че предимството, произтичащо от съвместима помощ за летищния оператор, не е прехвърлено на конкретна авиокомпания, инфраструктурата на летището трябва да бъде отворена за всички авиокомпании, а не да е запазена за конкретна авиокомпания.

| (290) | В този контекст Комисията също така отбелязва, че различията в цените са стандартна търговска практика. Тези политики за ценови различия следва обаче да са обосновани от търговска гледна точка. |
| --- | --- |

(290)

В този контекст Комисията също така отбелязва, че различията в цените са стандартна търговска практика. Тези политики за ценови различия следва обаче да са обосновани от търговска гледна точка.

| (291) | Комисията счита, че споразуменията, сключени между авиокомпании и летище, спазват принципа на оператор в условията на пазарна икономика, когато постепенно допринасят от ex ante гледна точка за рентабилността на летището. Летището следва да докаже, че при изготвяне на споразумението с дадена авиокомпания (например индивидуален договор или обща схема на летищни такси) е в състояние да покрива всички разходи, произтичащи от споразумението, докато то е в сила, с разумен марж на печалба въз основа на стабилни средносрочни перспективи (63). |
| --- | --- |

(291)

Комисията счита, че споразуменията, сключени между авиокомпании и летище, спазват принципа на оператор в условията на пазарна икономика, когато постепенно допринасят от ex ante гледна точка за рентабилността на летището. Летището следва да докаже, че при изготвяне на споразумението с дадена авиокомпания (например индивидуален договор или обща схема на летищни такси) е в състояние да покрива всички разходи, произтичащи от споразумението, докато то е в сила, с разумен марж на печалба въз основа на стабилни средносрочни перспективи (63).

ex ante

63

| (292) | За да се оцени дали споразумение, сключено между летище и авиокомпания, отговаря на принципа на оператор в условията на пазарна икономика, очакваните приходи от невъздухоплавателни дейности на авиокомпанията следва да бъдат взети предвид заедно с летищните такси, от които са приспаднати търговските отстъпки, помощта за търговска реализация или схемите за стимулиране. Аналогично следва да бъдат взети под внимание всички очаквани разходи, поети допълнително от летището във връзка с дейността на авиокомпанията, упражнявана на летището. Тези допълнителни разходи могат да обхванат всички категории разходи и инвестиции като допълнителни разходи за персонал, оборудване и инвестиции, възникнали поради дейността на авиокомпанията, упражнявана на летището (64). |
| --- | --- |

(292)

За да се оцени дали споразумение, сключено между летище и авиокомпания, отговаря на принципа на оператор в условията на пазарна икономика, очакваните приходи от невъздухоплавателни дейности на авиокомпанията следва да бъдат взети предвид заедно с летищните такси, от които са приспаднати търговските отстъпки, помощта за търговска реализация или схемите за стимулиране. Аналогично следва да бъдат взети под внимание всички очаквани разходи, поети допълнително от летището във връзка с дейността на авиокомпанията, упражнявана на летището. Тези допълнителни разходи могат да обхванат всички категории разходи и инвестиции като допълнителни разходи за персонал, оборудване и инвестиции, възникнали поради дейността на авиокомпанията, упражнявана на летището (64).

64

| (293) | В своята постоянна практика за вземане на решения Комисията счита, че разходите, които летището така или иначе би трябвало да поеме независимо от споразумението с авиокомпанията, не следва да се вземат под внимание, когато се проверява дали е спазен принципът на оператор в условията на пазарна икономика (65). |
| --- | --- |

(293)

В своята постоянна практика за вземане на решения Комисията счита, че разходите, които летището така или иначе би трябвало да поеме независимо от споразумението с авиокомпанията, не следва да се вземат под внимание, когато се проверява дали е спазен принципът на оператор в условията на пазарна икономика (65).

65

| (294) | В съответствие с решението по делото Charleroi (66) Комисията е длъжна при преценката на спорните мерки да отчита всички релевантни фактори и техния контекст. С други думи, Комисията трябва да анализира очакваното въздействие на споразумението с Ryanair върху FLG, като отчита всички релевантни фактори на спорната мярка. |
| --- | --- |

(294)

В съответствие с решението по делото Charleroi (66) Комисията е длъжна при преценката на спорните мерки да отчита всички релевантни фактори и техния контекст. С други думи, Комисията трябва да анализира очакваното въздействие на споразумението с Ryanair върху FLG, като отчита всички релевантни фактори на спорната мярка.

Charleroi

66

| (295) | В решението по делото Stardust Marine Съдът е заявил, че, „[...] за да се установи дали държавата е действала като далновиден инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика, е необходимо случаят да се постави в контекста на периода, в който са били предприети мерките за финансова подкрепа, за да се оцени икономическата рационалност на поведението на държавата и по този начин да се избегне евентуална оценка на базата на последваща ситуация“ (67). |
| --- | --- |

(295)

В решението по делото Stardust Marine Съдът е заявил, че, „[...] за да се установи дали държавата е действала като далновиден инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика, е необходимо случаят да се постави в контекста на периода, в който са били предприети мерките за финансова подкрепа, за да се оцени икономическата рационалност на поведението на държавата и по този начин да се избегне евентуална оценка на базата на последваща ситуация“ (67).

Stardust Marine

67

| (296) | За целите на прилагането на принципа на оператор в условията на пазарна икономика Комисията трябва да оцени фактите спрямо момента, когато е сключено споразумението. Също така Комисията следва да основе оценката си на информацията и предположенията, с които е разполагало FLG по времето, когато е сключено споразумението. |
| --- | --- |

(296)

За целите на прилагането на принципа на оператор в условията на пазарна икономика Комисията трябва да оцени фактите спрямо момента, когато е сключено споразумението. Също така Комисията следва да основе оценката си на информацията и предположенията, с които е разполагало FLG по времето, когато е сключено споразумението.

7.4.2.   
  Прилагане на принципа на оператор в условията на пазарна икономика към споразумението от 2000 г.

Прилагане на принципа на оператор в условията на пазарна икономика към споразумението от 2000 г.

7.4.2.1.   Предварителни бележки

Предварителни бележки

| (297) | Комисията отбелязва, че според Air Berlin споразуменията между Ryanair и летище Любек не са били рентабилни, тъй като загубите на FLG постоянно са се увеличавали (вж. таблица 8) след пристигането на Ryanair. Тъй като Ryanair и Wizz Air са били единствените авиокомпании, осъществяващи редовни полети от летището, Air Berlin е заключило, че загубите на FLG трябва да бъдат приписани на тези авиокомпании. |
| --- | --- |

(297)

Комисията отбелязва, че според Air Berlin споразуменията между Ryanair и летище Любек не са били рентабилни, тъй като загубите на FLG постоянно са се увеличавали (вж. таблица 8) след пристигането на Ryanair. Тъй като Ryanair и Wizz Air са били единствените авиокомпании, осъществяващи редовни полети от летището, Air Berlin е заключило, че загубите на FLG трябва да бъдат приписани на тези авиокомпании.

| (298) | Комисията отбелязва, че дори да може да се установи значително съответствие между броя на пътниците на Ryanair на летище Любек и понесените от FLG загуби, това съответствие не би означавало непременно, че загубите произтичат от дейността на Ryanair на летище Любек. Германия заяви, че над [...] % от загубите между 2000 и 2005 г. са следствие от необходими инвестиции за приспособяване на летището към увеличения брой пътници. Тези инвестиции са били необходими, за да се повиши стойността на летището във връзка с очакваната приватизация и за подготвяне на летището с цел привличане на авиокомпании. |
| --- | --- |

(298)

Комисията отбелязва, че дори да може да се установи значително съответствие между броя на пътниците на Ryanair на летище Любек и понесените от FLG загуби, това съответствие не би означавало непременно, че загубите произтичат от дейността на Ryanair на летище Любек. Германия заяви, че над [...] % от загубите между 2000 и 2005 г. са следствие от необходими инвестиции за приспособяване на летището към увеличения брой пътници. Тези инвестиции са били необходими, за да се повиши стойността на летището във връзка с очакваната приватизация и за подготвяне на летището с цел привличане на авиокомпании.

| (299) | Освен това Комисията припомня, че прилагането на принципа на оператор в условията на пазарна икономика се основава на предварителна оценка. Съгласно съдебната практика на Съда поведението на частен пазарен оператор, което се използва за оценка на поведението на обществен оператор, не трябва непременно да бъде насочено към рентабилност в краткосрочен план, а може да се ръководи от перспективи за рентабилност в по-дългосрочен план (68). Дори летището да е отчитало загуби по време на периода на дейност на Ryanair, все пак е възможно споразумението между летището и авиокомпанията постепенно да води до рентабилност за летището от ex ante гледна точка. |
| --- | --- |

(299)

Освен това Комисията припомня, че прилагането на принципа на оператор в условията на пазарна икономика се основава на предварителна оценка. Съгласно съдебната практика на Съда поведението на частен пазарен оператор, което се използва за оценка на поведението на обществен оператор, не трябва непременно да бъде насочено към рентабилност в краткосрочен план, а може да се ръководи от перспективи за рентабилност в по-дългосрочен план (68). Дори летището да е отчитало загуби по време на периода на дейност на Ryanair, все пак е възможно споразумението между летището и авиокомпанията постепенно да води до рентабилност за летището от ex ante гледна точка.

68

ex ante

| (300) | Като последна забележка Комисията отбелязва, че в контекста на настоящото разследване на Ecorys бе възложено да изготви доклад относно рентабилността на споразумението между FLG и Ryanair от 2000 г. (69) При все това докладът е основан на подход на общите, а не на допълнителните разходи и поради това няма да бъде взет предвид. |
| --- | --- |

(300)

Като последна забележка Комисията отбелязва, че в контекста на настоящото разследване на Ecorys бе възложено да изготви доклад относно рентабилността на споразумението между FLG и Ryanair от 2000 г. (69) При все това докладът е основан на подход на общите, а не на допълнителните разходи и поради това няма да бъде взет предвид.

69

7.4.2.2.   Оценка на допълнителните разходи и приходи

Оценка на допълнителните разходи и приходи

| (301) | Що се отнася до времевата рамка за оценка на въпросното споразумение, един ОУПИ би избрал като отправна точка датата, на която е подписано споразумението, т.е. 29 май 2000 г. Като крайна дата ОУПИ би избрал крайната дата, посочена в споразумението от 2000 г., т.е. 31 май 2010 г. |
| --- | --- |

(301)

Що се отнася до времевата рамка за оценка на въпросното споразумение, един ОУПИ би избрал като отправна точка датата, на която е подписано споразумението, т.е. 29 май 2000 г. Като крайна дата ОУПИ би избрал крайната дата, посочена в споразумението от 2000 г., т.е. 31 май 2010 г.

| (302) | За целите на оценката на въпросното споразумение и с оглед на констатациите в съображения 282—301 наличието и размерът на евентуалната помощ по това споразумение трябва да бъдат оценени в контекста на преобладаващата ситуация към момента на подписването му, и по-специално в контекста на наличните към този момент сведения и от предвидимото към този момент развитие. |
| --- | --- |

(302)

За целите на оценката на въпросното споразумение и с оглед на констатациите в съображения 282—301 наличието и размерът на евентуалната помощ по това споразумение трябва да бъдат оценени в контекста на преобладаващата ситуация към момента на подписването му, и по-специално в контекста на наличните към този момент сведения и от предвидимото към този момент развитие.

| (303) | Към момента на договарянето на споразумението FLG е очаквало дейността на Ryanair на летище Любек да доведе до повишен брой пътници, като по този начин се увеличават приходите от невъздухоплавателни дейности, разширяват се невъздухоплавателните услуги и се привличат допълнителни авиокомпании. Дори FLG да е отчитало загуби в годините, предшестващи сключването на споразумението, дейността на Ryanair на летището се е очаквало да доведе до умерени приходи в средносрочен до дългосрочен план. |
| --- | --- |

(303)

Към момента на договарянето на споразумението FLG е очаквало дейността на Ryanair на летище Любек да доведе до повишен брой пътници, като по този начин се увеличават приходите от невъздухоплавателни дейности, разширяват се невъздухоплавателните услуги и се привличат допълнителни авиокомпании. Дори FLG да е отчитало загуби в годините, предшестващи сключването на споразумението, дейността на Ryanair на летището се е очаквало да доведе до умерени приходи в средносрочен до дългосрочен план.

| (304) | Германия предостави данни относно очаквания предварително ръст на броя на пътниците, както и очакваните допълнителни разходи и приходи при най-благоприятния и най-неблагоприятния сценарий. |
| --- | --- |

(304)

Германия предостави данни относно очаквания предварително ръст на броя на пътниците, както и очакваните допълнителни разходи и приходи при най-благоприятния и най-неблагоприятния сценарий.

| (305) | Допълнителните приходи, които частен инвеститор разумно би могъл да очаква от споразумението, включват:






  а) | допълнителни приходи от невъздухоплавателни дейности от пътници и такси за кацане, заплащани от Ryanair; и |
| --- | --- | --- |

(305)

Допълнителните приходи, които частен инвеститор разумно би могъл да очаква от споразумението, включват:

а)

допълнителни приходи от невъздухоплавателни дейности от пътници и такси за кацане, заплащани от Ryanair; и

| б) | допълнителни приходи от невъздухоплавателни дейности, например от паркиране на автомобили и франчайзингови или пряко управлявани магазини. |
| --- | --- |

б)

допълнителни приходи от невъздухоплавателни дейности, например от паркиране на автомобили и франчайзингови или пряко управлявани магазини.

| (306) | Като прилага подхода за съвкупно отчитане на приходите, Комисията е на мнение, че следва да се вземат предвид както приходите от въздухоплавателните дейности, така и приходите от невъздухоплавателните дейности (70). |
| --- | --- |

(306)

Като прилага подхода за съвкупно отчитане на приходите, Комисията е на мнение, че следва да се вземат предвид както приходите от въздухоплавателните дейности, така и приходите от невъздухоплавателните дейности (70).

70

| (307) | Германия заяви, че въз основа на таксите, посочени в споразумението от 2000 г., летището е очаквало да получава средни приходи от въздухоплавателни дейности в размер на [...] EUR за пътник. FLG е изчислило, че приходите от невъздухоплавателни дейности представляват [...] % от приходите от въздухоплавателни дейности. |
| --- | --- |

(307)

Германия заяви, че въз основа на таксите, посочени в споразумението от 2000 г., летището е очаквало да получава средни приходи от въздухоплавателни дейности в размер на [...] EUR за пътник. FLG е изчислило, че приходите от невъздухоплавателни дейности представляват [...] % от приходите от въздухоплавателни дейности.

| (308) | Допълнителните разходи, които частен инвеститор разумно би могъл да очаква от споразумението, биха включвали:






  а) | допълнителни оперативни разходи, произтичащи пряко от споразумението с Ryanair; |
| --- | --- | --- |

(308)

Допълнителните разходи, които частен инвеститор разумно би могъл да очаква от споразумението, биха включвали:

а)

допълнителни оперативни разходи, произтичащи пряко от споразумението с Ryanair;

| б) | разходи за маркетингови услуги; |
| --- | --- |

б)

разходи за маркетингови услуги;

| в) | инвестиционни разходи, свързани пряко със споразумението с Ryanair. |
| --- | --- |

в)

инвестиционни разходи, свързани пряко със споразумението с Ryanair.

| (309) | Германия посочи, че е било необходимо да се увеличи персоналът на FLG, за да се обслужва очакваният брой пътници. FLG е очаквало допълнителни оперативни разходи и разходи за персонал в размер на [...] EUR за пътник. |
| --- | --- |

(309)

Германия посочи, че е било необходимо да се увеличи персоналът на FLG, за да се обслужва очакваният брой пътници. FLG е очаквало допълнителни оперативни разходи и разходи за персонал в размер на [...] EUR за пътник.

| (310) | Въз основа на споразумението от 2000 г., за периода 2000—2012 г. FLG е очаквало допълнителни маркетингови разходи в размер на [...] EUR при най-благоприятния сценарий и [...] EUR при най-неблагоприятния сценарий. |
| --- | --- |

(310)

Въз основа на споразумението от 2000 г., за периода 2000—2012 г. FLG е очаквало допълнителни маркетингови разходи в размер на [...] EUR при най-благоприятния сценарий и [...] EUR при най-неблагоприятния сценарий.

| (311) | По отношение на инвестиционните разходи Германия посочи, че летищната инфраструктура е съществувала преди сключването на споразумението с Ryanair и че първоначално планираната дейност на Ryanair на летище Любек не е изисквала допълнителни инфраструктурни инвестиции. |
| --- | --- |

(311)

По отношение на инвестиционните разходи Германия посочи, че летищната инфраструктура е съществувала преди сключването на споразумението с Ryanair и че първоначално планираната дейност на Ryanair на летище Любек не е изисквала допълнителни инфраструктурни инвестиции.

| (312) | Германия представи следните приходи и оперативни разходи при най-благоприятния (таблица 11) и най-неблагоприятния сценарий (таблица 12):

  Таблица 11


  Разходи и приходи при най-благоприятния сценарий










  година | пътници | приходи от въздухоплавателни дейности | приходи от невъздухоплавателни дейности | оперативни разходи |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2001 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2003 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2011 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2012 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Общо | [...] | [...] | [...] | [...] |

(312)

Германия представи следните приходи и оперативни разходи при най-благоприятния (таблица 11) и най-неблагоприятния сценарий (таблица 12):

Таблица 11

Таблица 11

Разходи и приходи при най-благоприятния сценарий

Разходи и приходи при най-благоприятния сценарий

година

пътници

приходи от въздухоплавателни дейности

приходи от невъздухоплавателни дейности

оперативни разходи

2000 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2001 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2002 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2003 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2004 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2005 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2006 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2007 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2008 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2009 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2010 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2011 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2012 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

Общо

Общо

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Таблица 12

Таблица 12

Разходи и приходи при най-неблагоприятния сценарий

Разходи и приходи при най-неблагоприятния сценарий

| година | пътници | приходи от въздухоплавателни дейности | приходи от невъздухоплавателни дейности | оперативни разходи |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2001 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2003 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2011 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2012 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Общо | [...] | [...] | [...] | [...] |

година

пътници

приходи от въздухоплавателни дейности

приходи от невъздухоплавателни дейности

оперативни разходи

2000 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2001 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2002 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2003 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2004 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2005 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2006 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2007 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2008 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2009 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2010 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2011 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2012 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

Общо

Общо

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (313) | FLG изчисли положителните финансови ефекти от споразумението с Ryanair от 2000 г. В това отношение в таблица 13 се обобщават приходите от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности, както и разходите, които се дължат пряко на дейността на Ryanair на летището, и маркетинговите разходи.

  Таблица 13


  Предварителна оценка на рентабилността








  оценка на рентабилността | Най-благоприятен случай (в EUR) | Най-неблагоприятен случай (в EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| приходи от въздухоплавателни дейности | [...] | [...] |
| приходи от невъздухоплавателни дейности | [...] | [...] |
| оперативни разходи | [...] | [...] |
| маркетингови разходи | [...] | [...] |
| общо | [...] | [...] |

(313)

FLG изчисли положителните финансови ефекти от споразумението с Ryanair от 2000 г. В това отношение в таблица 13 се обобщават приходите от въздухоплавателни и невъздухоплавателни дейности, както и разходите, които се дължат пряко на дейността на Ryanair на летището, и маркетинговите разходи.

Таблица 13

Таблица 13

Предварителна оценка на рентабилността

Предварителна оценка на рентабилността

оценка на рентабилността

Най-благоприятен случай (в EUR)

Най-неблагоприятен случай (в EUR)

приходи от въздухоплавателни дейности

[...]

[...]

приходи от невъздухоплавателни дейности

[...]

[...]

оперативни разходи

[...]

[...]

маркетингови разходи

[...]

[...]

общо

общо

[...]

[...]

[...]

[...]

| (314) | В най-благоприятния случай Германия закръгли броя на пътниците на [...] души, което води до приходи от въздухоплавателни дейности в размер на [...] EUR. При най-неблагоприятния сценарий са се очаквали общо [...] пътници, което води до приходи от въздухоплавателни дейности в размер на [...] EUR. Тъй като се е очаквало приходите от невъздухоплавателни дейности да възлизат на [...] % от приходите от въздухоплавателни дейности, приходите от невъздухоплавателни дейности са изчислени в размер на [...] EUR в най-благоприятния случай и [...] EUR в най-неблагоприятния случай. Изчислено е, че оперативните разходи биха били в размер на общо [...] EUR в най-благоприятния случай и [...] EUR в най-неблагоприятния случай. Маркетинговите разходи не са изчислени въз основа на пътник, а общо на [...] EUR в най-благоприятния случай и [...] EUR в най-неблагоприятния случай. |
| --- | --- |

(314)

В най-благоприятния случай Германия закръгли броя на пътниците на [...] души, което води до приходи от въздухоплавателни дейности в размер на [...] EUR. При най-неблагоприятния сценарий са се очаквали общо [...] пътници, което води до приходи от въздухоплавателни дейности в размер на [...] EUR. Тъй като се е очаквало приходите от невъздухоплавателни дейности да възлизат на [...] % от приходите от въздухоплавателни дейности, приходите от невъздухоплавателни дейности са изчислени в размер на [...] EUR в най-благоприятния случай и [...] EUR в най-неблагоприятния случай. Изчислено е, че оперативните разходи биха били в размер на общо [...] EUR в най-благоприятния случай и [...] EUR в най-неблагоприятния случай. Маркетинговите разходи не са изчислени въз основа на пътник, а общо на [...] EUR в най-благоприятния случай и [...] EUR в най-неблагоприятния случай.

| (315) | Таблица 13 показва, че се е очаквало произтичащите от споразумението от 2000 г. приходи да надхвърлят разходите, което води до годишен излишък в размер на [...] EUR в най-благоприятния случай и [...] EUR в най-неблагоприятния случай. |
| --- | --- |

(315)

Таблица 13 показва, че се е очаквало произтичащите от споразумението от 2000 г. приходи да надхвърлят разходите, което води до годишен излишък в размер на [...] EUR в най-благоприятния случай и [...] EUR в най-неблагоприятния случай.

| (316) | Комисията счита, че използваният от Германия подход е разумен. Изчислените средни приходи от въздухоплавателни дейности се основават на условията на споразумението с Ryanair от 2000 г. Очаквало се е приходите от невъздухоплавателни дейности да възлизат на [...] % от приходите от въздухоплавателни дейности, което изглежда е в съответствие с обичайните очаквания по отношение на приходите от невъздухоплавателни дейности на други летища (вж. таблица 6). Допускането, че броят на персонала ще трябва да се увеличи с повишаването на броя на пътниците също изглежда разумно. |
| --- | --- |

(316)

Комисията счита, че използваният от Германия подход е разумен. Изчислените средни приходи от въздухоплавателни дейности се основават на условията на споразумението с Ryanair от 2000 г. Очаквало се е приходите от невъздухоплавателни дейности да възлизат на [...] % от приходите от въздухоплавателни дейности, което изглежда е в съответствие с обичайните очаквания по отношение на приходите от невъздухоплавателни дейности на други летища (вж. таблица 6). Допускането, че броят на персонала ще трябва да се увеличи с повишаването на броя на пътниците също изглежда разумно.

| (317) | Комисията отбелязва, че свързаните с разширяването на летище Любек инвестиции не касаят конкретно Ryanair, а евентуално биха могли да се използват и от други авиокомпании. Това показва, че не е било нужно инвестиционните разходи да бъдат включени в допълнителните разходи по споразумението с Ryanair. В това отношение Комисията отбелязва, че Германия е подчертала, че FLG многократно е опитвало да привлече други авиокомпании и е постигнало успех, като е привлякло други авиокомпании (например Wizz Air). Освен това според Германия летище Любек в продължение на години неуспешно е опитвало да встъпи в преговори за споразумение с Air Berlin. |
| --- | --- |

(317)

Комисията отбелязва, че свързаните с разширяването на летище Любек инвестиции не касаят конкретно Ryanair, а евентуално биха могли да се използват и от други авиокомпании. Това показва, че не е било нужно инвестиционните разходи да бъдат включени в допълнителните разходи по споразумението с Ryanair. В това отношение Комисията отбелязва, че Германия е подчертала, че FLG многократно е опитвало да привлече други авиокомпании и е постигнало успех, като е привлякло други авиокомпании (например Wizz Air). Освен това според Германия летище Любек в продължение на години неуспешно е опитвало да встъпи в преговори за споразумение с Air Berlin.

| (318) | Германия посочи, че за успешната приватизация на летище Любек е било необходимо да се увеличи значително броят на пътниците. Комисията приема, че инвестициите са били извършени с цел подготвянето на летище Любек за по-голям брой пътници (71). |
| --- | --- |

(318)

Германия посочи, че за успешната приватизация на летище Любек е било необходимо да се увеличи значително броят на пътниците. Комисията приема, че инвестициите са били извършени с цел подготвянето на летище Любек за по-голям брой пътници (71).

71

| (319) | Освен това Комисията отбелязва, че съгласно споразумението от 2000 г. FLG не е било длъжно да прави инвестиции (72). FLG е можело да изпълни своите задължения съгласно договора, без да инвестира в разширяването на летището. |
| --- | --- |

(319)

Освен това Комисията отбелязва, че съгласно споразумението от 2000 г. FLG не е било длъжно да прави инвестиции (72). FLG е можело да изпълни своите задължения съгласно договора, без да инвестира в разширяването на летището.

72

| (320) | В контекста на тези съображения Комисията заключава, че подходът на Германия, съгласно който осъществените инвестиции на летище Любек не се дължат на споразумението с Ryanair, е разумен. |
| --- | --- |

(320)

В контекста на тези съображения Комисията заключава, че подходът на Германия, съгласно който осъществените инвестиции на летище Любек не се дължат на споразумението с Ryanair, е разумен.

| (321) | След като анализира предоставената от Германия информация обаче, Комисията не е съгласна по една точка от анализа и я изменя по съответния начин. Като крайна дата в споразумението от 2000 се посочва 30 май 2010 г. Германия е взела предвид допълнителните разходи и приходи за 2011 и 2012 г. при изчислението на допълнителната рентабилност във връзка със споразумението от 2000 г. Комисията счита, че е уместно да се вземат предвид само допълнителните разходи и приходи, генерирани през срока на действие на договора. С оглед на това необходимо изменение Комисията извърши свой собствен анализ, като използва директно анализа на допълнителната рентабилност, представен от Германия, и го измени на необходимите места, както е обобщено в таблици 14, 15 и 16:

  Таблица 14


  Разходи и приходи при най-благоприятния сценарий










  година | пътници | приходи от въздухоплавателни дейности | приходи от невъздухоплавателни дейности | оперативни разходи |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2001 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2003 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Общо | [...] | [...] | [...] | [...] |

(321)

След като анализира предоставената от Германия информация обаче, Комисията не е съгласна по една точка от анализа и я изменя по съответния начин. Като крайна дата в споразумението от 2000 се посочва 30 май 2010 г. Германия е взела предвид допълнителните разходи и приходи за 2011 и 2012 г. при изчислението на допълнителната рентабилност във връзка със споразумението от 2000 г. Комисията счита, че е уместно да се вземат предвид само допълнителните разходи и приходи, генерирани през срока на действие на договора. С оглед на това необходимо изменение Комисията извърши свой собствен анализ, като използва директно анализа на допълнителната рентабилност, представен от Германия, и го измени на необходимите места, както е обобщено в таблици 14, 15 и 16:

Таблица 14

Таблица 14

Разходи и приходи при най-благоприятния сценарий

Разходи и приходи при най-благоприятния сценарий

година

пътници

приходи от въздухоплавателни дейности

приходи от невъздухоплавателни дейности

оперативни разходи

2000 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2001 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2002 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2003 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2004 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2005 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2006 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2007 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2008 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2009 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2010 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

Общо

Общо

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Таблица 15

Таблица 15

Разходи и приходи при най-неблагоприятния сценарий

Разходи и приходи при най-неблагоприятния сценарий

| година | пътници | приходи от въздухоплавателни дейности | приходи от невъздухоплавателни дейности | оперативни разходи |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2001 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2003 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 г. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Общо | [...] | [...] | [...] | [...] |

година

пътници

приходи от въздухоплавателни дейности

приходи от невъздухоплавателни дейности

оперативни разходи

2000 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2001 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2002 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2003 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2004 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2005 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2006 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2007 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2008 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2009 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

2010 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

Общо

Общо

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Таблица 16

Таблица 16

Предварителна оценка на рентабилността

Предварителна оценка на рентабилността

| оценка на рентабилността | Най-благоприятен случай (в EUR) | Най-неблагоприятен случай (в EUR) |
| --- | --- | --- |
| приходи от въздухоплавателни дейности | [...] | [...] |
| приходи от невъздухоплавателни дейности | [...] | [...] |
| оперативни разходи | [...] | [...] |
| маркетингови разходи | [...] | [...] |
| Общо | [...] | [...] |

оценка на рентабилността

Най-благоприятен случай (в EUR)

Най-неблагоприятен случай (в EUR)

приходи от въздухоплавателни дейности

[...]

[...]

приходи от невъздухоплавателни дейности

[...]

[...]

оперативни разходи

[...]

[...]

маркетингови разходи

[...]

[...]

Общо

Общо

[...]

[...]

[...]

[...]

| (322) | Комисията извади очакваните приходи и оперативни разходи за 2011 и 2012 г., тъй като през тези години действието на споразумението от 2000 г. вече е трябвало да е приключило (вж. таблици 14 и 15). Вместо това Комисията използва очакваните приходи и оперативни разходи за 2000—2010 г., при което бяха получени приходите и оперативните разходи, представени в таблица 16. Що се отнася до маркетинговите разходи, Комисията изчисли средните маркетингови разходи за пътник, които са можели да се очакват при най-благоприятния и най-неблагоприятния сценарий съгласно предоставената от Германия информация. След това тя умножи средните маркетингови разходи за пътник по броя пътници, който е можело да се очаква в периода 2000—2010 г., като резултатът бе очаквани маркетингови разходи в размер на [...] EUR в най-благоприятния сценарий и [...] EUR в най-неблагоприятния сценарий (вж. таблица 16). |
| --- | --- |

(322)

Комисията извади очакваните приходи и оперативни разходи за 2011 и 2012 г., тъй като през тези години действието на споразумението от 2000 г. вече е трябвало да е приключило (вж. таблици 14 и 15). Вместо това Комисията използва очакваните приходи и оперативни разходи за 2000—2010 г., при което бяха получени приходите и оперативните разходи, представени в таблица 16. Що се отнася до маркетинговите разходи, Комисията изчисли средните маркетингови разходи за пътник, които са можели да се очакват при най-благоприятния и най-неблагоприятния сценарий съгласно предоставената от Германия информация. След това тя умножи средните маркетингови разходи за пътник по броя пътници, който е можело да се очаква в периода 2000—2010 г., като резултатът бе очаквани маркетингови разходи в размер на [...] EUR в най-благоприятния сценарий и [...] EUR в най-неблагоприятния сценарий (вж. таблица 16).

| (323) | На последно място, макар че в предварителния анализ, извършен от FLG и представен от Германия, бъдещите плащания не са дисконтирани към датата, на която е било сключено споразумението, от представените стойности става ясно, че се е очаквало споразумението да бъде рентабилно. |
| --- | --- |

(323)

На последно място, макар че в предварителния анализ, извършен от FLG и представен от Германия, бъдещите плащания не са дисконтирани към датата, на която е било сключено споразумението, от представените стойности става ясно, че се е очаквало споразумението да бъде рентабилно.

| (324) | В допълнение към представените от Германия данни Oxera представи анализ на рентабилността на споразумението от 2000 г. (73) Oxera използва данни за стопанските резултати, т.е. данни относно действителните разходи и приходи, при възможност от периода, предшестващ сключването на споразумението, за да направи някои предположения относно очакванията на FLG към момента на сключването на споразумението. Oxera изчисли броя на пътниците въз основа на данните за стопанските резултати до момента на сключването на споразумението. Приходите от въздухоплавателни дейности и маркетинговите разходи бяха основани на таксите и плащанията, посочени в споразумението от 2000 г. За целите на изчисляването на приходите от невъздухоплавателни дейности и оперативните разходи, Oxera използва данни за стопанските резултати от периода след сключването на споразумението. |
| --- | --- |

(324)

В допълнение към представените от Германия данни Oxera представи анализ на рентабилността на споразумението от 2000 г. (73) Oxera използва данни за стопанските резултати, т.е. данни относно действителните разходи и приходи, при възможност от периода, предшестващ сключването на споразумението, за да направи някои предположения относно очакванията на FLG към момента на сключването на споразумението. Oxera изчисли броя на пътниците въз основа на данните за стопанските резултати до момента на сключването на споразумението. Приходите от въздухоплавателни дейности и маркетинговите разходи бяха основани на таксите и плащанията, посочени в споразумението от 2000 г. За целите на изчисляването на приходите от невъздухоплавателни дейности и оперативните разходи, Oxera използва данни за стопанските резултати от периода след сключването на споразумението.

73

| (325) | Бе изчислено, че ННС на споразумението с Ryanair от 2000 г. е в размер на [...] EUR. Поради това споразумението се е очаквало да бъде рентабилно. |
| --- | --- |

(325)

Бе изчислено, че ННС на споразумението с Ryanair от 2000 г. е в размер на [...] EUR. Поради това споразумението се е очаквало да бъде рентабилно.

| (326) | Oxera изчисли ННС без приписване на инвестиционните разходи на споразумението с Ryanair от 2000 г. Това е в съответствие с констатацията на Комисията (вж. съображения 316—320), че извършените на летище Любек инвестиции не трябва да се приписват на споразумението от 2000 г. |
| --- | --- |

(326)

Oxera изчисли ННС без приписване на инвестиционните разходи на споразумението с Ryanair от 2000 г. Това е в съответствие с констатацията на Комисията (вж. съображения 316—320), че извършените на летище Любек инвестиции не трябва да се приписват на споразумението от 2000 г.

| (327) | Комисията отбелязва, че Oxera е използвало предварително налични данни за изчисляването на броя пътници, приходите от въздухоплавателни дейности и маркетинговите такси, но е основало на последващи данни своята оценка на приходите от невъздухоплавателни дейности и оперативните разходи. Oxera заяви, че не е разполагало с достъп до предварителни прогнози за приходите от невъздухоплавателни дейности и оперативните разходи. Комисията отбелязва, че за оценката дали това споразумение е било в съответствие с принципа на ОУПИ могат да бъдат взети предвид само приходи и разходи, които летището предварително е очаквало да генерира към момента, когато е сключило споразумението със съответната авиокомпания. При все това оценка, която отчасти е основана на последващи данни, може да послужи за подкрепа на валидността на отчетените допускания за определяне на предварително очакваните приходи и разходи. В действителност възстановените от Oxera предварителни данни по отношение на приходите от въздухоплавателни дейности ([...] EUR) са между предварително очакваните приходи от въздухоплавателни дейности на FLG, представени от Германия в най-благоприятния сценарий ([...] EUR) и в най-неблагоприятния сценарий ([...] EUR). Възстановените от Oxera предварителни данни по отношение на маркетинговите разходи ([...] EUR) са дори по-ниски от данните, представени от Германия: FLG е очаквало предварително маркетингови разходи в размер на [...] EUR в най-благоприятния случай и [...] EUR в най-неблагоприятния случай. Това потвърждава, че предварителните очаквания на FLG са били достатъчно консервативни. |
| --- | --- |

(327)

Комисията отбелязва, че Oxera е използвало предварително налични данни за изчисляването на броя пътници, приходите от въздухоплавателни дейности и маркетинговите такси, но е основало на последващи данни своята оценка на приходите от невъздухоплавателни дейности и оперативните разходи. Oxera заяви, че не е разполагало с достъп до предварителни прогнози за приходите от невъздухоплавателни дейности и оперативните разходи. Комисията отбелязва, че за оценката дали това споразумение е било в съответствие с принципа на ОУПИ могат да бъдат взети предвид само приходи и разходи, които летището предварително е очаквало да генерира към момента, когато е сключило споразумението със съответната авиокомпания. При все това оценка, която отчасти е основана на последващи данни, може да послужи за подкрепа на валидността на отчетените допускания за определяне на предварително очакваните приходи и разходи. В действителност възстановените от Oxera предварителни данни по отношение на приходите от въздухоплавателни дейности ([...] EUR) са между предварително очакваните приходи от въздухоплавателни дейности на FLG, представени от Германия в най-благоприятния сценарий ([...] EUR) и в най-неблагоприятния сценарий ([...] EUR). Възстановените от Oxera предварителни данни по отношение на маркетинговите разходи ([...] EUR) са дори по-ниски от данните, представени от Германия: FLG е очаквало предварително маркетингови разходи в размер на [...] EUR в най-благоприятния случай и [...] EUR в най-неблагоприятния случай. Това потвърждава, че предварителните очаквания на FLG са били достатъчно консервативни.

7.4.3.   
  Заключение

Заключение

| (328) | Представената от Германия информация показва, че FLG е можело да очаква положителна допълнителна възвръщаемост от споразумението от 2000 г. Допусканията, на които се основават тези очаквания, изглеждат разумни. Това се подкрепя от факта, че очакваният ръст на броя на пътниците е бил по-малък от действителния ръст в периода 2000—2005 г. Ограниченията за ръста на броя на пътниците като цяло са се дължали на невъзможността да се получи одобрение на планирането и да се разшири летището, които не са могли да бъдат предвидени към момента на сключването на споразумението от 2000 г. Очакванията на FLG се подкрепят от проучването, предоставено от Oxera. |
| --- | --- |

(328)

Представената от Германия информация показва, че FLG е можело да очаква положителна допълнителна възвръщаемост от споразумението от 2000 г. Допусканията, на които се основават тези очаквания, изглеждат разумни. Това се подкрепя от факта, че очакваният ръст на броя на пътниците е бил по-малък от действителния ръст в периода 2000—2005 г. Ограниченията за ръста на броя на пътниците като цяло са се дължали на невъзможността да се получи одобрение на планирането и да се разшири летището, които не са могли да бъдат предвидени към момента на сключването на споразумението от 2000 г. Очакванията на FLG се подкрепят от проучването, предоставено от Oxera.

| (329) | Поради това разумно е можело да се очаква, че споразумението с Ryanair от 2000 г. постепенно ще доведе до рентабилност за FLG. В съответствие с това ОУПИ би сключил споразумението, тъй като от предварителна перспектива то постепенно е щяло да допринася за рентабилността на летището. По подобен начин с оглед на очевидно положителния принос споразумението от 2000 г. също така може да се счита за част от прилагането на цялостна стратегия, която води до рентабилност поне в дългосрочен план. |
| --- | --- |

(329)

Поради това разумно е можело да се очаква, че споразумението с Ryanair от 2000 г. постепенно ще доведе до рентабилност за FLG. В съответствие с това ОУПИ би сключил споразумението, тъй като от предварителна перспектива то постепенно е щяло да допринася за рентабилността на летището. По подобен начин с оглед на очевидно положителния принос споразумението от 2000 г. също така може да се счита за част от прилагането на цялостна стратегия, която води до рентабилност поне в дългосрочен план.

| (330) | Поради това споразумението между FLG и Ryanair от 2000 г. не предоставя икономическо предимство, което Ryanair не би получила при нормални пазарни условия. Следователно то не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Тази констатация не засяга оценката на това дали споразуменията от 2010 г. включват държавна помощ за Ryanair. |
| --- | --- |

(330)

Поради това споразумението между FLG и Ryanair от 2000 г. не предоставя икономическо предимство, което Ryanair не би получила при нормални пазарни условия. Следователно то не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Тази констатация не засяга оценката на това дали споразуменията от 2010 г. включват държавна помощ за Ryanair.

7.5.   ТАКСИ ЗА РАЗМРАЗЯВАНЕ НА ВЪЗДУХОПЛАВАТЕЛНИ СРЕДСТВА

ТАКСИ ЗА РАЗМРАЗЯВАНЕ НА ВЪЗДУХОПЛАВАТЕЛНИ СРЕДСТВА

7.5.1.   
  Избирателност

Избирателност

| (331) | За да попада в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС, дадена държавна мярка трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. Следователно само мерки, поставящи предприятията в по-благоприятно положение чрез предоставяне на предимство по избирателен начин, попадат в обхвата на понятието за държавна помощ. |
| --- | --- |

(331)

За да попада в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС, дадена държавна мярка трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. Следователно само мерки, поставящи предприятията в по-благоприятно положение чрез предоставяне на предимство по избирателен начин, попадат в обхвата на понятието за държавна помощ.

| (332) | Съгласно съдебната практика на европейските съдилища следва да се разгледа въпросът дали в рамките на определен правен режим („референтната система“) дадена държавна мярка може да постави в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“ в сравнение с други предприятия, които се намират в сходно фактическо и правно положение от гледна точка на преследваната от съответната мярка цел. Мярка, въвеждаща разграничение между предприятия, които се намират в сходно положение, по принцип представлява избирателна мярка. Ако мярка, която по принцип е избирателна, бъде оправдана от естеството и общата структура на системата, тя няма да се счита за избирателна и съответно няма да попада в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС (74). |
| --- | --- |

(332)

Съгласно съдебната практика на европейските съдилища следва да се разгледа въпросът дали в рамките на определен правен режим („референтната система“) дадена държавна мярка може да постави в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“ в сравнение с други предприятия, които се намират в сходно фактическо и правно положение от гледна точка на преследваната от съответната мярка цел. Мярка, въвеждаща разграничение между предприятия, които се намират в сходно положение, по принцип представлява избирателна мярка. Ако мярка, която по принцип е избирателна, бъде оправдана от естеството и общата структура на системата, тя няма да се счита за избирателна и съответно няма да попада в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС (74).

74

| (333) | Поради това Комисията трябва да извърши анализ от три стъпки: Първо трябва да бъде определена референтната система. Второ следва да се определи дали дадена мярка представлява дерогация от тази система, доколкото въвежда разграничение между икономически оператори, които в контекста на присъщите на системата цели се намират в сходно фактическо и правно положение. Ако съществува такава дерогация (и следователно мярката по принцип е избирателна), в третата стъпка от теста трябва да се установи дали дерогацията е оправдана от естеството и общата структура на системата. |
| --- | --- |

(333)

Поради това Комисията трябва да извърши анализ от три стъпки: Първо трябва да бъде определена референтната система. Второ следва да се определи дали дадена мярка представлява дерогация от тази система, доколкото въвежда разграничение между икономически оператори, които в контекста на присъщите на системата цели се намират в сходно фактическо и правно положение. Ако съществува такава дерогация (и следователно мярката по принцип е избирателна), в третата стъпка от теста трябва да се установи дали дерогацията е оправдана от естеството и общата структура на системата.

| (334) | В настоящия случай Комисията откри официалната процедура по разследване по отношение на таксите за размразяване на въздухоплавателни средства. |
| --- | --- |

(334)

В настоящия случай Комисията откри официалната процедура по разследване по отношение на таксите за размразяване на въздухоплавателни средства.

| (335) | На първо място Комисията трябва да определи референтната система, съгласно която следва да бъдат оценени таксите за размразяване. В този контекст Комисията отбелязва, че таксите за размразяване на въздухоплавателни средства на летището са определени в схема за специални такси. Макар че тази схема за специални такси не представлява част от общата тарифа на таксите за използване на инфраструктурата, схемата за специални такси и общата тарифа на таксите имат някои общи характеристики: в схемата за специални такси се определят цените за определени услуги, предоставяни от летището на авиокомпаниите, и цените на необходимите материали за тези услуги. Тя се прилага към всички авиокомпании, използващи летището. Тя се адаптира на всеки няколко години, за да се отчетат промените в разходите за специалните услуги. По-специално само летището е компетентно да изготвя схемата за специални такси. |
| --- | --- |

(335)

На първо място Комисията трябва да определи референтната система, съгласно която следва да бъдат оценени таксите за размразяване. В този контекст Комисията отбелязва, че таксите за размразяване на въздухоплавателни средства на летището са определени в схема за специални такси. Макар че тази схема за специални такси не представлява част от общата тарифа на таксите за използване на инфраструктурата, схемата за специални такси и общата тарифа на таксите имат някои общи характеристики: в схемата за специални такси се определят цените за определени услуги, предоставяни от летището на авиокомпаниите, и цените на необходимите материали за тези услуги. Тя се прилага към всички авиокомпании, използващи летището. Тя се адаптира на всеки няколко години, за да се отчетат промените в разходите за специалните услуги. По-специално само летището е компетентно да изготвя схемата за специални такси.

| (336) | В своето решение по делото Lübeck Съдът постанови, че тарифата на таксите на летище Любек от 2006 г. следва да се счита за референтна система (75). В контекста на сходствата между общата тарифа на таксите и схемата за специални такси Комисията заключава, че схемата за специални такси на летище Любек трябва да се счита за референтната рамка, съгласно която следва да се оценят таксите за размразяването на въздухоплавателни средства на летище Любек. |
| --- | --- |

(336)

В своето решение по делото Lübeck Съдът постанови, че тарифата на таксите на летище Любек от 2006 г. следва да се счита за референтна система (75). В контекста на сходствата между общата тарифа на таксите и схемата за специални такси Комисията заключава, че схемата за специални такси на летище Любек трябва да се счита за референтната рамка, съгласно която следва да се оценят таксите за размразяването на въздухоплавателни средства на летище Любек.

Lübeck

75

| (337) | На второ място Комисията трябва да оцени дали със схемата за специални такси се въвежда разграничение между икономически оператори, които се намират в сходно фактическо и правно положение. Комисията отбелязва, че схемата за специални такси се прилага към всички авиокомпании, използващи летище Любек. Със схемата за специални такси не се въвежда разграничение между отделните авиокомпании при използването на услугите за размразяване на въздухоплавателни средства. В действителност всяко въздухоплавателно средство, което се размразява на летище Любек, подлежи на едни и същи такси, които зависят от излетното тегло на въздухоплавателно средство, както и от обема на използваните течност за размразяване и топла вода. Поради това таксите за размразяване на въздухоплавателни средства на летище Любек не представляват дерогация от референтната система, тъй като с тях не се въвежда разграничение между авиокомпаниите, използващи летището. Комисията заключава, че таксите за размразяване по принцип не са избирателни. |
| --- | --- |

(337)

На второ място Комисията трябва да оцени дали със схемата за специални такси се въвежда разграничение между икономически оператори, които се намират в сходно фактическо и правно положение. Комисията отбелязва, че схемата за специални такси се прилага към всички авиокомпании, използващи летище Любек. Със схемата за специални такси не се въвежда разграничение между отделните авиокомпании при използването на услугите за размразяване на въздухоплавателни средства. В действителност всяко въздухоплавателно средство, което се размразява на летище Любек, подлежи на едни и същи такси, които зависят от излетното тегло на въздухоплавателно средство, както и от обема на използваните течност за размразяване и топла вода. Поради това таксите за размразяване на въздухоплавателни средства на летище Любек не представляват дерогация от референтната система, тъй като с тях не се въвежда разграничение между авиокомпаниите, използващи летището. Комисията заключава, че таксите за размразяване по принцип не са избирателни.

| (338) | С оглед на факта, че таксите за размразяване по принцип не са избирателни, не е необходимо да се оценява дали тези такси са оправдани от естеството и общата структура на системата. |
| --- | --- |

(338)

С оглед на факта, че таксите за размразяване по принцип не са избирателни, не е необходимо да се оценява дали тези такси са оправдани от естеството и общата структура на системата.

7.5.2.   
  Заключение

Заключение

| (339) | Поради това таксите за размразяване на въздухоплавателни средства не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(339)

Поради това таксите за размразяване на въздухоплавателни средства не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

8.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (340) | Комисията счита, че не е необходимо да взема решение по въпроса дали евентуалната държавна помощ за FLG представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и, ако това е така, дали тази държавна помощ би могла да бъде обявена за съвместима. Правният субект FLG и неговата икономическа дейност вече не съществуват. Освен това дори да е имало икономическа приемственост между FLG и Yasmina, вече не е възможно тази помощ да бъде възстановена от Yasmina, тъй като дружеството е било закрито, а активите му — продадени в рамките на производство по несъстоятелност под съдебен надзор в съответствие с германския закон за несъстоятелността. |
| --- | --- |

(340)

Комисията счита, че не е необходимо да взема решение по въпроса дали евентуалната държавна помощ за FLG представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и, ако това е така, дали тази държавна помощ би могла да бъде обявена за съвместима. Правният субект FLG и неговата икономическа дейност вече не съществуват. Освен това дори да е имало икономическа приемственост между FLG и Yasmina, вече не е възможно тази помощ да бъде възстановена от Yasmina, тъй като дружеството е било закрито, а активите му — продадени в рамките на производство по несъстоятелност под съдебен надзор в съответствие с германския закон за несъстоятелността.

| (341) | С продажбата на акциите във FLG на Infratil през 2005 г. на Infratil не е предоставено предимство, тъй като Hansestadt Lübeck е действал като ОУПИ при тази продажба. С предоговарянето на опцията за продажба през 2009 г. и поемането на допълнителни загуби, инвестиции и други разходи, описани в допълнителното споразумение за 2009 г., също не се предоставя предимство на Infratil. В този контекст Hansestadt Lübeck отново е действал като ОУПИ. |
| --- | --- |

(341)

С продажбата на акциите във FLG на Infratil през 2005 г. на Infratil не е предоставено предимство, тъй като Hansestadt Lübeck е действал като ОУПИ при тази продажба. С предоговарянето на опцията за продажба през 2009 г. и поемането на допълнителни загуби, инвестиции и други разходи, описани в допълнителното споразумение за 2009 г., също не се предоставя предимство на Infratil. В този контекст Hansestadt Lübeck отново е действал като ОУПИ.

| (342) | От ex ante гледна точка споразумението между FLG и Ryanair от 2000 г. е щяло да допринесе за рентабилността на летището. В съответствие с това ОУПИ би сключил споразумението, което не предоставя предимство на Ryanair. |
| --- | --- |

(342)

От ex ante гледна точка споразумението между FLG и Ryanair от 2000 г. е щяло да допринесе за рентабилността на летището. В съответствие с това ОУПИ би сключил споразумението, което не предоставя предимство на Ryanair.

ex ante

| (343) | Таксите за размразяване на въздухоплавателни средства на летището изглежда не са избирателни, |
| --- | --- |

(343)

Таксите за размразяване на въздухоплавателни средства на летището изглежда не са избирателни,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Не е необходимо да се взема решение по въпроса дали евентуалната държавна помощ за FLG представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз и, ако това е така, дали тя би могла да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар, тъй като икономическата дейност на FLG вече не съществува и тъй като вече не е възможно тази помощ да бъде възстановена.

Член 2

Продажбата на 90 % от акциите във FLG на Infratil и предоговорените през 2009 г. условия на опцията за продажба не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

Член 3

Споразумението между Ryanair и летище Любек от 2000 г. не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

Член 4

Таксите за размразяване на въздухоплавателни средства не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

Член 5

Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.

Съставено в Брюксел на 7 февруари 2017 година.

За Комисията

Margrethe VESTAGER

Член на Комисията

---

(1)  
  ОВ C 287, 29.11.2007 г., стр. 27.

1

(2)  
  ОВ C 295, 7.12.2007 г., стр. 29 и ОВ C 241, 10.8.2012 г., стр. 56.

2

(3)  
  Infratil е инвестиционно дружество за инфраструктура, установено в Нова Зеландия, което инвестира в областта на енергетиката, летищата и обществения транспорт. То е притежавало и експлоатирало по-специално следните летища: Wellington International airport, Нова Зеландия; Glasgow Prestwick Airport и Kent International Airport, Обединеното кралство. Междувременно се е освободило от своите инвестиции в европейски летища.

3

Infratil

(4)  
  Ryanair е ирландска авиокомпания, която е член на Европейското сдружение на нискотарифните авиокомпании. Дейността на авиокомпанията е била свързана с вторични регионални летища. Понастоящем авиокомпанията обслужва приблизително 160 европейски дестинации. Ryanair има хомогенен флот, състоящ се от 272 самолета Boeing 737-800 със 189 места. Към момента на приемането на решението за откриване на процедурата през 2007 г. Ryanair е извършвала 23 полета седмично от летище Любек до 5 европейски дестинации, а именно Лондон—Станстед, Обединеното кралство, Милано—Бергамо и Пиза, Италия, Палма де Майорка, Испания, и Стокхолм—Скавста, Швеция.

4

Ryanair

(5)  
  ОВ C 287, 29.11.2007 г., стр. 27.

5

(6)  
  ОВ C 295, 7.12.2007 г., стр. 29.

6

(7)  Schutzgemeinschaft gegen Fluglärm Lübeck und Umgebung Groß Grönau eV and Check-in Lübeck e.V.

7

(8)  Industrie- und Handelskammer zu Lübeck (IHK).

8

(9)  Peter C. Klanowski и Horst Conrad.

9

(10)  Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1).

10

(11)  Съобщение на Комисията — Насоки относно държавните помощи за летища и авиокомпании (ОВ C 99, 4.4.2014 г., стр. 3).

11

(12)  
  ОВ C 113, 15.4.2014 г., стр. 30.

12

(13)  Това е неправителствена организация, регистрирана съгласно правилата на Директива 2003/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 май 2003 г. за осигуряване участието на обществеността при изготвянето на определени планове и програми, отнасящи се до околната среда и за изменение по отношение на участието на обществеността и достъпа до правосъдие на Директиви 85/337/ЕИО и 96/61/ЕО на Съвета (ОВ L 156, 25.6.2003 г., стр. 17).

13

(14)  Преди откриването на процедурата мерките бяха разследвани в рамките на дела CP 31/2009 (SA.27585) и CP 162/2010 (SA.31149).

14

(15)  
  ОВ C 241, 10.8.2012 г., стр. 56.

15

(16)  Федерална асоциация на германските търговски летища (Bundesverband der deutschen Verkehrsflughäfen).

16

(17)  Yasmina е било дъщерно дружество, изцяло притежавано от 3 Y Logistic und Projektbetreuung GmbH („3Y“) — инвестиционно дружество, собственост на физическо лице, а именно Saudi Adel Mohammed Saleh M. Alghanmi. Yasmina е било създадено с цел закупуване и експлоатация на летище Любек.

17

(18)  Решение от 9 септември 2014 г., Hansestadt Lübeck/Европейска комисия, T-461/12, EU:T:2014:758.

18

Hansestadt Lübeck/Европейска комисия

(19)  Решение от 21 декември 2016 г., Комисия/Hansestadt Lübeck, C-524/14 P, EU:C:2016:971.

19

(20)  Вж. уебсайта на летище Любек: http://www.flughafen-luebeck.de/images/02-unternehmen/06-zahlen_fakten_daten/02-monatsstatistik/ab2000.pdf (последно осъществен достъп на: 22 май 2015 г.).

20

(21)  Bürgerschaft на Hansestadt Lübeck се състои от представители на гражданите на града.

21

(22)  ОВ 2012/S 156-261107 от 16 август 2012 г. (http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:261107-2012:TEXT:EN:HTML&tabId=1).

22

(23)  Решение на Комисията от 19 януари 2005 г., No 644i/2002 — Германия — Ausbau der kommunalen wirtschaftsnahen Infrastruktur nach Teil II Ziffer 7 des Rahmenplans der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (i) Errichtung oder Ausbau von Regionalflughäfen (ОВ C 126, 12.5.2005 г., стр. 10).

23

(24)  Приетото на 20 януари 2005 г. решение за одобрение на планирането, с което се разрешава развитието на летище Любек и което обхваща различни инфраструктурни мерки, е било обжалвано в съда от различни страни. При предварителната фаза на производството са били постановени две решения на висши съдилища, които имат сила на закон: това са Решение 4 MR 1/05 от 18 юли 2005 г. на Висшия административен съд на Schleswig (OVG) и Решение 101/05 от 21 октомври 2005 г. на Висшия административен съд на Schleswig (OVG). Въз основа на тези решения е било отказано одобрение на планирането.

24

(*1)  Поверителна информация.

*1

(25)  Прилагане на членове 92 и 93 от Договора за ЕО и член 61 от Споразумението за ЕИО за държавни помощи в авиационния сектор (ОВ C 350, 10.12.1994 г., стр. 5).

25

(26)  Oberverwaltungsgericht Schleswig; 4MR1/05.

26

(27)  Решение от 16 май 2002 г., Франция/Комисия („
  Stardust Marine
  “), C-482/99, EU:C:2002:294.

27

Франция/Комисия

Stardust Marine

(28)  Решение от 3 март 2010 г., Bundesverband deutscher Banken/Комисия (Helaba I), T-163/05, EU:T:2010:59.

28

Bundesverband deutscher Banken/Комисия (Helaba I),

(29)  Решение от 24 юли 2003 г., Altmark Trans GmbH und Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00, EU:C:2003:415.

29

(30)  Доклад на Oxera, Икономическа оценка на ОУПИ: летище Любек (Economic MEOP assessment: Lübeck airport), 6 февруари 2015 г.

30

(31)  Бизнес план „Takeoff Konzept“ от 21 декември 2009 г., вж. http://www.luebeck.de/stadt_politik/rathaus/wahlen/files/M21_Take_off_Konzept_HL-Umdruck_17-156_WA_Ltsh.pdf.

31

(32)  Решение от 16 май 2002 г., Франция/Комисия (
  „Stardust Marine“), C-482/99, EU:C:2002:294.

32

Франция/Комисия

„Stardust Marine“)

(33)  Решение от 17 декември 2008 г., Ryanair/Комисия („Charleroi“), T-196/04, EU:T:2008:585.

33

Ryanair

Комисия („Charleroi“),

(34)  Решение на Комисията от 12 ноември 2008 г., държавна помощ N 510/2008 — Италия — Продажба на активите на Alitalia (ОВ C 46, 25.2.2009 г., стр. 6).

34

Продажба на активите на Alitalia

(35)  Решение от 8 май 2003 г., Италия и SIM 2 Multimedia/Комисия, съединени дела C-328/99 и C-399/00, EU:C:2003:252; решение на Комисията от 17 септември 2008 г., държавна помощ N 321/2008, N 322/2008 и N 323/2008 — Гърция — Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/ Olympic Airways Services (ОВ C 18, 23.1.2010 г., стр. 9); решение на Комисията от 12 ноември 2008 г., държавна помощ N 510/2008 — Италия — Продажба на активите на Alitalia (ОВ C 46, 25.2.2009 г., стр. 6); решение на Комисията от 4 април 2012 г., SA.34547 — Франция — Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire (ОВ C 305, 10.10.2012 г., стр. 5).

35

Италия и SIM 2 Multimedia/Комисия

Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/ Olympic Airways Services

Продажба на активите на Alitalia

Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire

(36)  Решение от 28 март 2012 г., Ryanair Ltd/Комисия, T-123/09, EU:T:2012:164.

36

Ryanair Ltd/Комисия,

(37)  Решение от 28 март 2012 г., Ryanair Ltd/Комисия, T-123/09, EU:T:2012:164, точка 156.

37

Ryanair Ltd/Комисия,

(38)  Директива 2001/23/ЕО на Съвета от 12 март 2001 г. относно сближаването на законодателствата на държавите членки във връзка с гарантирането на правата на работниците и служителите при прехвърляне на предприятия, стопански дейности или части от предприятия или стопански дейности (ОВ L 82, 22.3.2001 г., стр. 16).

38

(39)  Bürgerliches Gesetzbuch [BGB] Aug. 18. 1896, параграф 613a 242.

39

(40)  Решение на Комисията от 4 април 2012 г., SA.34547 — Франция — Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire (ОВ C 305, 10.10.2012 г., стр. 10).

40

Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire

(41)  Надлежна проверка означава проучване на евентуална цел на сливане, придобиване, приватизация или сходна корпоративна финансова сделка, което обичайно се извършва от купувача.

41

(42)  Известие на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ C 262, 19.7.2016 г., стр. 1), съображение 94.

42

(43)  Решение от 13 септември 2010 г., Гърция/Комисия, T-415/05, EU:T:2010:386, точка 146.

43

Гърция/Комисия

(44)  Пак там. Съдът установи, че икономическата непоследователност може да бъде признак за наличието на икономическа приемственост.

44

(45)  Решение от 11 декември 2012 г., Комисия/Испания, C-610/10, EU:С:2012:781, точка 106.

45

Комисия/Испания,

(46)  Закон за несъстоятелността („Insolvenzordnung“) от 5 октомври 1994 г. (BGBl. I S. 2866), последно изменен с член 16 от закона от 20 ноември 2015 г. (BGBl. I S. 2010).

46

(47)  Вж. решение на Комисията от 27 февруари 2008 г. относно държавна помощ C 46/07 (ex NN 59/07), която Румъния е привела в действие в полза на Automobile Craiova (преди това Daewoo România) (ОВ L 239, 6.9.2008 г., стр. 12).

47

(48)  Решение от 29 април 1999 г., Кралство Испания/Комисия, C-342/96, EU:С:1999:210, точка 41; Решение от 11 юли 1996 г., Syndicat francais de l'Express international (SFEI) и други/La Poste и други, C-39/94, EU:C:1996:285, точка 60.

48

Кралство Испания/Комисия

(49)  Вж. например: Решение от 12 декември 2000 г., Alitalia/Комисия, T-296/97, EU:T:2000:289; Решение от 6 март 2003 г., WestLB/Комисия, съединени дела T-228/99 и T-233/99, EU:T:2003:57; Решение от 29 март 2007 г., Scott SA/Комисия, T-366/00, EU:T:2007:99; Решение от 8 май 2003 г., Италия и SIM 2 Multimedia/Комисия, съединени дела C-328/99 и C-399/00, EU:C:2003:252; Решение от 12 декември 1996 г., Air France/Комисия, T-358/94, EU:T:1996:194.

49

Alitalia/Комисия

WestLB/Комисия,

Scott SA/Комисия,

Италия и SIM 2 Multimedia/Комисия

Air France/Комисия,

(50)  Двадесет и трети доклад за политиката в областта на конкуренция, 1993 г., стр. 255.

50

(51)  Решение на Комисията C(2013) 3546 окончателен от 19 юни 2013 г., SA.36197(N/2013) — Portugal Privatisation of ANA — Aeroportos de Portugal, ОВ C 256, 5.9.2013 г., стр. 3; Решение от 10 юли 1986 г., Белгия/Комисия, C-40/85, EU:C:1986:305.

51

— Portugal Privatisation of ANA — Aeroportos de Portugal

Белгия/Комисия

(52)  Решение от 16 май 2002 г., Франция/Комисия (
  „Stardust Marine“), C-482/99, EU:C:2002:33, точка 71.

52

Франция/Комисия

„Stardust Marine“),

(53)  Оценка на стойността от Berenberg Consult GmbH (дъщерно дружество на Hamburger Privatbank Berenberg).

53

(54)  Вж. точка 403 от Двадесет и третия доклад на Европейската комисия за политиката в областта на конкуренция, 1993 г.; точка 4.2.3.1 от Известието на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ C 262, 19.7.2016 г., стр. 1).

54

(55)  Решение от 16 май 2002 г., Франция/Комисия (
  „Stardust Marine“), C-482/99, EU:C:2002:294, точка 71.

55

Франция/Комисия

„Stardust Marine“)

(56)  Вж. Насоки за въздухоплаването от 2014 г., точка 53.

56

(57)  Вж. Насоки за въздухоплаването от 2014 г., точка 59.

57

(58)  Вж. Решение 2011/60/EС на Комисията от 27 януари 2010 г. относно държавна помощ C 12/2008 (ex NN 74/07) — Словакия — Споразумение между „Летище Братислава“ и Ryanair, съображения 88 и 89 (ОВ L 27, 1.2.2011 г., стр. 24).

58

(59)  Вж. Насоки за въздухоплаването от 2014 г., точки 57—59.

59

(60)  По отношение на определянето на референтна стойност в зависимост от рентабилността (а не на ценообразуването) в сектора вж. Решение от 3 юли 2014 г., Испания и Ciudad de la Luz/Комисията, съединени дела T-319/12 и T-321/12, EU:T:2014:604, точка 44.

60

Испания и Ciudad de la Luz/Комисията

(61)  Вж. Насоки за въздухоплаването от 2014 г., точка 60 за допълнителни критерии, които следва да бъдат оценени.

61

(62)  Вж. Насоки за въздухоплаването от 2014 г., точки 59 и 63.

62

(63)  Вж. Насоки за въздухоплаването от 2014 г., точка 63.

63

(64)  Вж. Насоки за въздухоплаването от 2014 г., точка 64.

64

(65)  Вж. Насоки за въздухоплаването от 2014 г., точка 64; Решение (ЕС) 2015/1226 на Комисията от 23 юли 2014 г. относно държавна помощ SA.33963 (2012/C) (ex 2012/NN), приведена в действие от Франция в полза на Търговско-промишлената камара на Angoulême (Chambre de Commerce et d'Industrie d'Angoulême), SNC-Lavalin, Ryanair и Airport Marketing Services (ОВ L 201, 30.7.2015 г., стр. 48); Решение (ЕС) 2015/1584 на Комисията от 1 октомври 2014 г. относно държавна помощ SA.23098 (C 37/07) (ex NN 36/07), приведена в действие от Италия в полза на Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A. и различни въздушни превозвачи, които осъществяват дейност на летище Alghero (ОВ L 250, 25.9.2015 г., стр. 38); Решение (EС) 2016/2069 на Комисията от 1 октомври 2014 г. относно мерки SA.14093 (C 76/2002), приведени в действие от Белгия в полза на летище Brussels South Charleroi и Ryanair (ОВ L 325, 30.11.2016 г., стр. 63).

65

(66)  Решение от 17 декември 2008 г., Ryanair/Комисия („Charleroi“), T-196/04, EU:T:2008:585, точка 59.

66

Ryanair/Комисия („Charleroi“)

(67)  Решение от 16 май 2002 г., Франция/Комисия („Stardust Marine“), C-482/99, EU:C:2002:33, точка 71.

67

Франция/Комисия

(68)  Решение от 21 март 1991 г., Италианска република/Комисия на Европейските общности (Alfa Romeo), C-305/89, ECLI:EU:C:1991:142.

68

Италианска република/Комисия на Европейските общности (Alfa Romeo)

(69)  Докладът се посочва в раздел 7.3.1.1 по-горе във връзка с рентабилността на споразумението между HL и Infratil.

69

(70)  Вж. Насоки за въздухоплаването от 2014 г., точка 64.

70

(71)  Вж. Решение (ЕС) 2015/1226.

71

(72)  Решение (ЕС) 2015/1584.

72

(73)  Доклад на Oxera, Икономическа оценка на ОУПИ: летище Любек (Economic MEOP assessment: Lübeck airport), 1 септември 2014 г.

73

(74)  Решение от 7 март 2012 г., British Aggregates Association/Комисия, T-210/02 RENV, EU:T:2012:110, точки 82 и 83; Решение от 15 ноември 2011 г., Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство, съединени дела C-106/09 P и C-107/09 P, EU:C:2011:732, точки 74 и 75; Решение от 14 януари 2015 г., Eventech/Parking Adjudicator, C-518/13, EU:C:2015:9, точки 54 и 55.

74

(75)  Решение от 21 декември 2016 г., Комисия/Hansestadt Lübeck, C-524/14 P, EU:C:2016:971, точка 62.

75

Комисия/Hansestadt Lübeck

---

| 19.12.2017 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 339/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 339/50

---

РЕШЕНИЕ (ЕС) 2017/2337 НА КОМИСИЯТА

от 29 май 2017 година

относно сумите на държавната помощ, отпуснати за предоставянето на техническа помощ в селскостопанския сектор, както и за производството и предлагането на пазара на качествени селскостопански продукти съгласно Закона за млякото и мазнините SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN)

(нотифицирано под номер С(2017) 3487)

(само текстът на немски език е автентичен)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),

като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочената разпоредба и като взе предвид техните мнения,

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

ПРОЦЕДУРА

| (1) | С писма от 28 ноември 2011 г. и 27 февруари 2012 г. Европейската комисия (по-нататък: „Комисията“) поиска от Германия допълнителна информация във връзка с годишния доклад за 2010 г. в областта на държавните помощи в селскостопанския сектор, който Германия беше представила в съответствие с член 21, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета (2), понастоящем член 26, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2015/1589 на Съвета (3). Германия отговори на въпросите на Комисията с писма от 16 януари и 27 април 2012 г. От отговорите следва, че Германия е предоставила финансова помощ на германския сектор на млякото и млечните продукти въз основа на Закона за млякото и мазнините от 1952 г. (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, наричан по-нататък: „ЗММ“). |
| --- | --- |

(1)

С писма от 28 ноември 2011 г. и 27 февруари 2012 г. Европейската комисия (по-нататък: „Комисията“) поиска от Германия допълнителна информация във връзка с годишния доклад за 2010 г. в областта на държавните помощи в селскостопанския сектор, който Германия беше представила в съответствие с член 21, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета (2), понастоящем член 26, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2015/1589 на Съвета (3). Германия отговори на въпросите на Комисията с писма от 16 януари и 27 април 2012 г. От отговорите следва, че Германия е предоставила финансова помощ на германския сектор на млякото и млечните продукти въз основа на Закона за млякото и мазнините от 1952 г. (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, наричан по-нататък: „ЗММ“).

2

3

| (2) | С писмо от 2 октомври 2012 г. Комисията уведоми Германия, че въпросните мерки са били регистрирани като помощ No SA.35484 (2012/NN), за която не е постъпило уведомление. С писма от 16 ноември 2012 г., 7, 8, 11, 13, 14, 15 и 19 февруари, 21 март, 8 април, 28 май, 10 и 25 юни и 2 юли 2013 г. Германия представи допълнителна информация. |
| --- | --- |

(2)

С писмо от 2 октомври 2012 г. Комисията уведоми Германия, че въпросните мерки са били регистрирани като помощ No SA.35484 (2012/NN), за която не е постъпило уведомление. С писма от 16 ноември 2012 г., 7, 8, 11, 13, 14, 15 и 19 февруари, 21 март, 8 април, 28 май, 10 и 25 юни и 2 юли 2013 г. Германия представи допълнителна информация.

| (3) | С писмо от 17 юли 2013 г. (С(2013) 4457 окончателен) (по-нататък „решението за откриване на процедурата“) Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, относно тази помощ. За целите на проучването дали въпросните подмерки са съвместими с вътрешния пазар Комисията разграничи два отделни периода:






  1. | период от 28 ноември 2001 г. до 31 декември 2006 г.; |
| --- | --- | --- |

(3)

С писмо от 17 юли 2013 г. (С(2013) 4457 окончателен) (по-нататък „решението за откриване на процедурата“) Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, относно тази помощ. За целите на проучването дали въпросните подмерки са съвместими с вътрешния пазар Комисията разграничи два отделни периода:

1.

период от 28 ноември 2001 г. до 31 декември 2006 г.;

| 2. | период от 1 януари 2007 г. |
| --- | --- |

2.

период от 1 януари 2007 г.

| (4) | В своето решение за откриване на процедурата Комисията установи за няколко от подмерките по ЗММ, че те не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, или че представляват държавна помощ, но не попадат в приложното поле на правилата за държавна помощ. |
| --- | --- |

(4)

В своето решение за откриване на процедурата Комисията установи за няколко от подмерките по ЗММ, че те не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, или че представляват държавна помощ, но не попадат в приложното поле на правилата за държавна помощ.

| (5) | За други подмерки Комисията установи, че те са съвместими с вътрешния пазар или за периода от 28 ноември 2001 г. до 31 декември 2006 г., или за периода от 1 януари 2007 г., или и за двата периода. |
| --- | --- |

(5)

За други подмерки Комисията установи, че те са съвместими с вътрешния пазар или за периода от 28 ноември 2001 г. до 31 декември 2006 г., или за периода от 1 януари 2007 г., или и за двата периода.

| (6) | За всички останали подмерки, включително подмерките, които са в основата на настоящото решение, относно предоставянето на техническа помощ в селскостопанския сектор и държавна помощ, предоставена за производството и предлагането на пазара на качествени селскостопански продукти, в решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно тяхната съвместимост с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(6)

За всички останали подмерки, включително подмерките, които са в основата на настоящото решение, относно предоставянето на техническа помощ в селскостопанския сектор и държавна помощ, предоставена за производството и предлагането на пазара на качествени селскостопански продукти, в решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно тяхната съвместимост с вътрешния пазар.

| (7) | След като в решението за откриване на процедурата бяха открити редица грешки, на германските власти беше изпратена корекция с писмо от 16 декември 2013 г. |
| --- | --- |

(7)

След като в решението за откриване на процедурата бяха открити редица грешки, на германските власти беше изпратена корекция с писмо от 16 декември 2013 г.

| (8) | Коригираното решение за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си в срок от един месец. |
| --- | --- |

(8)

Коригираното решение за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си в срок от един месец.

Официален вестник на Европейския съюз

4

| (9) | С писмо от 20 септември 2013 г. Германия представи мнения относно решението за откриване на процедурата. |
| --- | --- |

(9)

С писмо от 20 септември 2013 г. Германия представи мнения относно решението за откриване на процедурата.

| (10) | Комисията получи общо 19 коментара от заинтересовани страни. Една от тези заинтересовани страни, посочвайки основателни причини, помоли Комисията да не разкрива нейната самоличност. Общо десет коментара, но не и споменатият в предходното изречение, се отнасяха за въпросните подмерки, свързани с предоставянето на техническа помощ в селскостопанския сектор и държавна помощ, предоставена за производството и предлагането на пазара на качествени селскостопански продукти. |
| --- | --- |

(10)

Комисията получи общо 19 коментара от заинтересовани страни. Една от тези заинтересовани страни, посочвайки основателни причини, помоли Комисията да не разкрива нейната самоличност. Общо десет коментара, но не и споменатият в предходното изречение, се отнасяха за въпросните подмерки, свързани с предоставянето на техническа помощ в селскостопанския сектор и държавна помощ, предоставена за производството и предлагането на пазара на качествени селскостопански продукти.

| (11) | Тези мнения бяха препратени на Германия с писма от 27 февруари, 3 март и 3 октомври 2014 г. |
| --- | --- |

(11)

Тези мнения бяха препратени на Германия с писма от 27 февруари, 3 март и 3 октомври 2014 г.

| (12) | С писмо от 21 март 2014 г. Германия уведоми Комисията, че тя няма да отговаря на гореспоменатите мнения, представени от заинтересованите страни. |
| --- | --- |

(12)

С писмо от 21 март 2014 г. Германия уведоми Комисията, че тя няма да отговаря на гореспоменатите мнения, представени от заинтересованите страни.

| (13) | С писмо от 31 март 2014 г. Германия представи на Комисията мнение, изразено от Бавария във връзка с мненията, изразени от страната, чиято самоличност не бе разкрита (вж. съображение 10). |
| --- | --- |

(13)

С писмо от 31 март 2014 г. Германия представи на Комисията мнение, изразено от Бавария във връзка с мненията, изразени от страната, чиято самоличност не бе разкрита (вж. съображение 10).

| (14) | Отначало Германия не взе отношение относно постъпилите през февруари 2014 г. мнения на заинтересовани страни. С писмо от 3 декември 2014 г. тя изрази мнението си с оглед на допълнително становище от 8 юли 2014 г. |
| --- | --- |

(14)

Отначало Германия не взе отношение относно постъпилите през февруари 2014 г. мнения на заинтересовани страни. С писмо от 3 декември 2014 г. тя изрази мнението си с оглед на допълнително становище от 8 юли 2014 г.

| (15) | Комисията поиска допълнителна информация от Германия с писмо от 13 ноември 2014 г. Германия отговори на въпросите на Комисията с писмо от 27 февруари 2015 г. |
| --- | --- |

(15)

Комисията поиска допълнителна информация от Германия с писмо от 13 ноември 2014 г. Германия отговори на въпросите на Комисията с писмо от 27 февруари 2015 г.

| (16) | На 30 юни 2016 г. Федералното министерство на храните и селското стопанство предостави допълнителна информация за подмярка RP 2. |
| --- | --- |

(16)

На 30 юни 2016 г. Федералното министерство на храните и селското стопанство предостави допълнителна информация за подмярка RP 2.

| (17) | Комисията отново поиска допълнителна информация от Германия с писмо от 15 ноември 2016 г. След като поиска удължаване на срока за отговор на писмото, което бе предоставено от Комисията, Германия отговори на въпросите на Комисията с писмо от 13 януари 2017 г. |
| --- | --- |

(17)

Комисията отново поиска допълнителна информация от Германия с писмо от 15 ноември 2016 г. След като поиска удължаване на срока за отговор на писмото, което бе предоставено от Комисията, Германия отговори на въпросите на Комисията с писмо от 13 януари 2017 г.

2.   ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И МНЕНИЯ НА ГЕРМАНСКИТЕ ВЛАСТИ

ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И МНЕНИЯ НА ГЕРМАНСКИТЕ ВЛАСТИ

| (18) | В следното описание ние ще обсъдим подмерките по помощта съгласно ЗММ, отпусната за предоставянето на техническа помощ в селскостопанския сектор и държавна помощ, предвидена за производството и предлагането на пазара на качествени селскостопански продукти, за които Комисията изрази съмнения относно тяхната съвместимост с вътрешния пазар. По-специално се обсъждат следните мерки (в следния текст конкретните подмерки ще бъдат наричани според класификацията в приложението към решението за откриване на процедурата): BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9, TH 10 (техническа помощ за периода 2001—2006 г.); RP 2 (техническа помощ за периода от 2007 г. нататък); BW 10, BW 11, NI 1 и TH5 (качествени продукти за периода 2001—2006 г.). |
| --- | --- |

(18)

В следното описание ние ще обсъдим подмерките по помощта съгласно ЗММ, отпусната за предоставянето на техническа помощ в селскостопанския сектор и държавна помощ, предвидена за производството и предлагането на пазара на качествени селскостопански продукти, за които Комисията изрази съмнения относно тяхната съвместимост с вътрешния пазар. По-специално се обсъждат следните мерки (в следния текст конкретните подмерки ще бъдат наричани според класификацията в приложението към решението за откриване на процедурата): BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9, TH 10 (техническа помощ за периода 2001—2006 г.); RP 2 (техническа помощ за периода от 2007 г. нататък); BW 10, BW 11, NI 1 и TH5 (качествени продукти за периода 2001—2006 г.).

Правно основание

Правно основание

| (19) | ЗММ е федерален закон, който е влязъл в сила през 1952 г. и от тогава насам е изменян няколко пъти (5). Той е законът, който е в основата на въпросните мерки за помощ, и валидността му не е ограничена във времето. |
| --- | --- |

(19)

ЗММ е федерален закон, който е влязъл в сила през 1952 г. и от тогава насам е изменян няколко пъти (5). Той е законът, който е в основата на въпросните мерки за помощ, и валидността му не е ограничена във времето.

5

| (20) | Член 22, параграф 1 от ЗММ дава право на германските федерални провинции да събират от мандрите такса върху млякото въз основа на предадените количества мляко. Според предоставената от Германия информация девет федерални провинции (от шестнадесет) са се възползвали от това право, а именно Баден-Вюртемберг, Бавария, Бранденбург, Хесен, Долна Саксония, Северен Рейн — Вестфалия, Рейнланд-Пфалц, Саарланд и Тюрингия. Събираната от провинциите такса е в размер до 0,0015 EUR за килограм мляко. |
| --- | --- |

(20)

Член 22, параграф 1 от ЗММ дава право на германските федерални провинции да събират от мандрите такса върху млякото въз основа на предадените количества мляко. Според предоставената от Германия информация девет федерални провинции (от шестнадесет) са се възползвали от това право, а именно Баден-Вюртемберг, Бавария, Бранденбург, Хесен, Долна Саксония, Северен Рейн — Вестфалия, Рейнланд-Пфалц, Саарланд и Тюрингия. Събираната от провинциите такса е в размер до 0,0015 EUR за килограм мляко.

| (21) | Германия доказа, че събираната такса върху млякото не е приложима върху продуктите от внос. За разлика от това обаче при продуктите за износ може да се събира такса върху млякото. |
| --- | --- |

(21)

Германия доказа, че събираната такса върху млякото не е приложима върху продуктите от внос. За разлика от това обаче при продуктите за износ може да се събира такса върху млякото.

| (22) | Член 22, параграф 2 от ЗММ предвижда получените от таксата върху млякото средства да се използват само за:






  1. | насърчаване и запазване на качеството въз основа на определени правила за прилагане; |
| --- | --- | --- |

(22)

Член 22, параграф 2 от ЗММ предвижда получените от таксата върху млякото средства да се използват само за:

1.

насърчаване и запазване на качеството въз основа на определени правила за прилагане;

| 2. | подобряване на хигиенните условия при добива, доставката, обработката и преработката, както и при дистрибуцията на мляко и млечни продукти; |
| --- | --- |

2.

подобряване на хигиенните условия при добива, доставката, обработката и преработката, както и при дистрибуцията на мляко и млечни продукти;

| 3. | контрол на млеконадоя; |
| --- | --- |

3.

контрол на млеконадоя;

| 4. | консултиране на предприятията по въпроси от областта на млекопреработвателна промишленост, както и текущо повишаване на квалификацията на младите кадри в тези сектори; |
| --- | --- |

4.

консултиране на предприятията по въпроси от областта на млекопреработвателна промишленост, както и текущо повишаване на квалификацията на младите кадри в тези сектори;

| 5. | реклама с цел увеличаване на консумацията на мляко и млечни продукти; |
| --- | --- |

5.

реклама с цел увеличаване на консумацията на мляко и млечни продукти;

| 6. | изпълнение на задачи, установени в ЗММ. |
| --- | --- |

6.

изпълнение на задачи, установени в ЗММ.

| (23) | Член 22, параграф 2а от ЗММ предвижда чрез дерогация от параграф 2 постъпващите съгласно параграф 1 средства да могат да се използват и:






  1. | за намаляване на структурно обусловено увеличени разходи за събирането при доставката на мляко и сметана от производителя до мандрата; |
| --- | --- | --- |

(23)

Член 22, параграф 2а от ЗММ предвижда чрез дерогация от параграф 2 постъпващите съгласно параграф 1 средства да могат да се използват и:

1.

за намаляване на структурно обусловено увеличени разходи за събирането при доставката на мляко и сметана от производителя до мандрата;

| 2. | за намаляване на увеличени транспортни разходи при доставката на мляко между мандри, в случай че доставката е необходима, за да се гарантира снабдяването на пазара на мандрите получатели с мляко за пиене; и |
| --- | --- |

2.

за намаляване на увеличени транспортни разходи при доставката на мляко между мандри, в случай че доставката е необходима, за да се гарантира снабдяването на пазара на мандрите получатели с мляко за пиене; и

| 3. | за насърчаване на качеството при централизирана дистрибуция на млечни продукти. |
| --- | --- |

3.

за насърчаване на качеството при централизирана дистрибуция на млечни продукти.

| (24) | Член 22, параграф 4 от ЗММ предвижда вноските и таксите, които мандрите или техните обединения внасят в учрежденията в областта на млекопреработвателна промишленост за посочените в параграф 2 цели, да се компенсират изцяло или частично от постъпленията от таксата върху млякото. |
| --- | --- |

(24)

Член 22, параграф 4 от ЗММ предвижда вноските и таксите, които мандрите или техните обединения внасят в учрежденията в областта на млекопреработвателна промишленост за посочените в параграф 2 цели, да се компенсират изцяло или частично от постъпленията от таксата върху млякото.

| (25) | Въпреки че ЗММ определя рамката, наредбите за прилагане, издадени от провинциите въз основа на ЗММ, са тези, които предоставят действителното правно основание за въпросните мерки. |
| --- | --- |

(25)

Въпреки че ЗММ определя рамката, наредбите за прилагане, издадени от провинциите въз основа на ЗММ, са тези, които предоставят действителното правно основание за въпросните мерки.

Финансиране

Финансиране

| (26) | С писмо от 13 януари 2017 г. германските власти потвърдиха, че мерките, посочени в настоящото решение, са били финансирани единствено от таксите върху млякото и че не са били използвани допълнителни средства от бюджетите на провинциите. |
| --- | --- |

(26)

С писмо от 13 януари 2017 г. германските власти потвърдиха, че мерките, посочени в настоящото решение, са били финансирани единствено от таксите върху млякото и че не са били използвани допълнителни средства от бюджетите на провинциите.

2.1.   Помощ за предоставяне на техническа помощ в селскостопанския сектор

Помощ за предоставяне на техническа помощ в селскостопанския сектор

| (27) | Между 2001 и 2006 г. Баден-Вюртемберг, Бавария, Бранденбург, Хесен, Долна Саксония, Северен Рейн — Вестфалия, Рейнланд-Пфалц, Саарланд и Тюрингия са предоставили финансова помощ за мерки, целящи предоставяне на техническа помощ в селскостопанския сектор (подмерки BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9 и TH 10). |
| --- | --- |

(27)

Между 2001 и 2006 г. Баден-Вюртемберг, Бавария, Бранденбург, Хесен, Долна Саксония, Северен Рейн — Вестфалия, Рейнланд-Пфалц, Саарланд и Тюрингия са предоставили финансова помощ за мерки, целящи предоставяне на техническа помощ в селскостопанския сектор (подмерки BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9 и TH 10).

| (28) | За периода от 2007 г. нататък провинция Рейнланд-Пфалц е предоставила финансова помощ за една мярка, целяща предоставяне на техническа помощ в селскостопанския сектор (RP 2). |
| --- | --- |

(28)

За периода от 2007 г. нататък провинция Рейнланд-Пфалц е предоставила финансова помощ за една мярка, целяща предоставяне на техническа помощ в селскостопанския сектор (RP 2).

| (29) | Между 2001 и 2011 г. общият размер на предоставените бюджетни средства (сумарно за всичките провинции) е възлизал на 23,7 милиона евро. |
| --- | --- |

(29)

Между 2001 и 2011 г. общият размер на предоставените бюджетни средства (сумарно за всичките провинции) е възлизал на 23,7 милиона евро.

| (30) | Финансовата помощ се отпуска за мерки за предоставяне на обща информация, от които се възползват всички оператори в сектора на млякото и млечните продукти. Тези мерки са насочени към използването на мляко и млечни продукти като цяло, те са ограничени до предоставяне на информация за обективните характеристики на млякото, не включват субективни твърдения за ползите от определени продукти, произвеждани от едно или повече предприятия, и не представляват реклама. Финансират се само общи мерки, от които се възползват в еднаква степен всички производители в сектора на млякото. Не се споменават индивидуални производители или произходът на млякото. Не се извършват директни плащания към предприятия от сектора на преработването и предлагането на пазара (с изключение на мярка RP 2). |
| --- | --- |

(30)

Финансовата помощ се отпуска за мерки за предоставяне на обща информация, от които се възползват всички оператори в сектора на млякото и млечните продукти. Тези мерки са насочени към използването на мляко и млечни продукти като цяло, те са ограничени до предоставяне на информация за обективните характеристики на млякото, не включват субективни твърдения за ползите от определени продукти, произвеждани от едно или повече предприятия, и не представляват реклама. Финансират се само общи мерки, от които се възползват в еднаква степен всички производители в сектора на млякото. Не се споменават индивидуални производители или произходът на млякото. Не се извършват директни плащания към предприятия от сектора на преработването и предлагането на пазара (с изключение на мярка RP 2).

| (31) | Интензитетът на помощ на мерките е до 100 % от допустимите разходи, освен когато е посочено друго. |
| --- | --- |

(31)

Интензитетът на помощ на мерките е до 100 % от допустимите разходи, освен когато е посочено друго.

Техническа помощ в периода 2001—2006 г.

Техническа помощ в периода 2001—2006 г.

BY 3

BY 3

| (32) | Бавария е предоставила финансова помощ за събирането на обща фактическа и техническа информация във връзка с млекопроизводството, както и за публикуването и предоставянето на обща информация по теми, свързани с млякото и млечните продукти (например млекопроизводството в стопанствата). Субсидирани са били и разходите, свързани с разпространяването на научни познания на общодостъпен език (чрез публикации и презентации) и с подготвянето на фактическа информация за системи за качество, които са предоставени на млекопроизводителите в Бавария и на заинтересованата общественост. Мерките са били изпълнени от Сдружението на млекопроизводителите (Verband der Milcherzeuger e.V. — VMB). |
| --- | --- |

(32)

Бавария е предоставила финансова помощ за събирането на обща фактическа и техническа информация във връзка с млекопроизводството, както и за публикуването и предоставянето на обща информация по теми, свързани с млякото и млечните продукти (например млекопроизводството в стопанствата). Субсидирани са били и разходите, свързани с разпространяването на научни познания на общодостъпен език (чрез публикации и презентации) и с подготвянето на фактическа информация за системи за качество, които са предоставени на млекопроизводителите в Бавария и на заинтересованата общественост. Мерките са били изпълнени от Сдружението на млекопроизводителите (Verband der Milcherzeuger e.V. — VMB).

| (33) | В своето съобщение от 20 септември 2013 г. (6) Германия изтъкна, че след извършване на допълнително преразглеждане е било установено, че мярка BY 3 не представлява държавна помощ, тъй като тя не съдържа конкретни ползи за отделни предприятия. Дори и да се счита за форма на помощ, съществуващата помощ е защитена като заварено положение. Като алтернатива беше изтъкнато, че помощта е съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(33)

В своето съобщение от 20 септември 2013 г. (6) Германия изтъкна, че след извършване на допълнително преразглеждане е било установено, че мярка BY 3 не представлява държавна помощ, тъй като тя не съдържа конкретни ползи за отделни предприятия. Дори и да се счита за форма на помощ, съществуващата помощ е защитена като заварено положение. Като алтернатива беше изтъкнато, че помощта е съвместима с вътрешния пазар.

6

| (34) | Освен това разглежданите мерки са били съвместими с вътрешния пазар независимо от доказателствата, че средствата са били използвани за разпространяването на нови методи. Член 15, параграф 2, буква д) от Регламент (ЕО) No 1857/2006 на Комисията (7) и Насоките за периода 2007—2013 г. (8) отменят това изискване (разпространение на нови методики). Вместо това в решаващ фактор се превръща разпространението на научни констатации. Това е приложимо и спрямо периода 2000—2006 г., тъй като към онзи момент не е съществувало обстоятелство, което да оправдае по-строги критерии. |
| --- | --- |

(34)

Освен това разглежданите мерки са били съвместими с вътрешния пазар независимо от доказателствата, че средствата са били използвани за разпространяването на нови методи. Член 15, параграф 2, буква д) от Регламент (ЕО) No 1857/2006 на Комисията (7) и Насоките за периода 2007—2013 г. (8) отменят това изискване (разпространение на нови методики). Вместо това в решаващ фактор се превръща разпространението на научни констатации. Това е приложимо и спрямо периода 2000—2006 г., тъй като към онзи момент не е съществувало обстоятелство, което да оправдае по-строги критерии.

7

8

| (35) | Германия изтъкна, че мярката не е била ограничена до конкретна група, а секторът на млякото и млечните продукти е бил подпомогнат като цяло, както и че не са били изразходвани повече от 100 000 EUR на бенефициер в рамките на три години. |
| --- | --- |

(35)

Германия изтъкна, че мярката не е била ограничена до конкретна група, а секторът на млякото и млечните продукти е бил подпомогнат като цяло, както и че не са били изразходвани повече от 100 000 EUR на бенефициер в рамките на три години.

| (36) | Според германските власти бенефициерите на тази мярка са били „селскостопански производители, групи производители, широката общественост и МСП“. |
| --- | --- |

(36)

Според германските власти бенефициерите на тази мярка са били „селскостопански производители, групи производители, широката общественост и МСП“.

| (37) | Съгласно съобщението, издадено от Германия на 27 февруари 2015 г., годишните разходи за дейности по мерки BY 3 и BY 10 за периода 2001—2006 г. са били в диапазона 471 986 EUR—518 057 EUR. Предвид броя на млекопроизводителите и млекопреработвателните предприятия (47 287—56 755) за същия период е била изразходвана годишна сума в размер между 9,13 EUR и 10,46 EUR на бенефициер (доставчици на мляко и мандри). |
| --- | --- |

(37)

Съгласно съобщението, издадено от Германия на 27 февруари 2015 г., годишните разходи за дейности по мерки BY 3 и BY 10 за периода 2001—2006 г. са били в диапазона 471 986 EUR—518 057 EUR. Предвид броя на млекопроизводителите и млекопреработвателните предприятия (47 287—56 755) за същия период е била изразходвана годишна сума в размер между 9,13 EUR и 10,46 EUR на бенефициер (доставчици на мляко и мандри).

BY 10

BY 10

| (38) | Бавария предостави на изследователския център Milchwirtschaftliche Untersuchungs- und Versuchsanstalt (MUVA) Kempten финансова помощ за обмен на информация между различни участници (научноизследователски институти и органи) във връзка с млякото като суровина. |
| --- | --- |

(38)

Бавария предостави на изследователския център Milchwirtschaftliche Untersuchungs- und Versuchsanstalt (MUVA) Kempten финансова помощ за обмен на информация между различни участници (научноизследователски институти и органи) във връзка с млякото като суровина.

| (39) | В своето съобщение от 20 септември 2013 г. Германия изтъкна (9), че мярка BY 10 не представлява държавна помощ, тъй като тя не е имала за цел предаване на информация от MUVA на млекопроизводителите и млекопреработвателните предприятия. Но дори и да се счита за форма на помощ, съществуващата помощ е защитена като заварено положение. Като алтернатива беше изтъкнато, че помощта е съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(39)

В своето съобщение от 20 септември 2013 г. Германия изтъкна (9), че мярка BY 10 не представлява държавна помощ, тъй като тя не е имала за цел предаване на информация от MUVA на млекопроизводителите и млекопреработвателните предприятия. Но дори и да се счита за форма на помощ, съществуващата помощ е защитена като заварено положение. Като алтернатива беше изтъкнато, че помощта е съвместима с вътрешния пазар.

9

| (40) | В същото съобщение (10) Германия заяви, че „бенефициерите“ на мярката са главно органите. |
| --- | --- |

(40)

В същото съобщение (10) Германия заяви, че „бенефициерите“ на мярката са главно органите.

10

| (41) | В мненията си от 27 февруари 2015 г. Германия оцени общия размер на годишните разходи, свързани с мерки BY 3 и BY 10, на 471 986—518 057EUR (вж. съображение 37). |
| --- | --- |

(41)

В мненията си от 27 февруари 2015 г. Германия оцени общия размер на годишните разходи, свързани с мерки BY 3 и BY 10, на 471 986—518 057EUR (вж. съображение 37).

BW 4

BW 4

| (42) | Провинция Баден-Вюртемберг е предоставила финансова помощ за общи дейности за връзки с обществеността и информация за потребителите, свързани с млякото и млечните продукти. Тази мярка се е състояла, наред с другото, от следните дейности:






  а) | предоставяне на информация за потребителите относно хранителната стойност и общите свойства на млечните продукти; |
| --- | --- | --- |

(42)

Провинция Баден-Вюртемберг е предоставила финансова помощ за общи дейности за връзки с обществеността и информация за потребителите, свързани с млякото и млечните продукти. Тази мярка се е състояла, наред с другото, от следните дейности:

а)

предоставяне на информация за потребителите относно хранителната стойност и общите свойства на млечните продукти;

| б) | предоставяне на обща информация относно правилата за етикетиране или критериите за качество на млякото и млечните продукти; |
| --- | --- |

б)

предоставяне на обща информация относно правилата за етикетиране или критериите за качество на млякото и млечните продукти;

| в) | осигуряване на оратори или информационни щандове във връзка с гореспоменатите теми на потребителски събития (например Международен ден на млякото); |
| --- | --- |

в)

осигуряване на оратори или информационни щандове във връзка с гореспоменатите теми на потребителски събития (например Международен ден на млякото);

| г) | провеждане на или участие в обучения и научни конференции на тема диетични мляко и млечни продукти; |
| --- | --- |

г)

провеждане на или участие в обучения и научни конференции на тема диетични мляко и млечни продукти;

| д) | организиране на събития и обширно представяне на млекопреработвателна промишленост на панаири (Landwirtschaftliches Hauptfest). |
| --- | --- |

д)

организиране на събития и обширно представяне на млекопреработвателна промишленост на панаири (Landwirtschaftliches Hauptfest).

| (43) | Мярката е била координирана от Сдружението на млечния сектор Баден-Вюртемберг (Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg (MVBW). Техническото изпълнение на мярката е било осъществено от самото сдружение MVBW или от трети страни, упълномощени от него. |
| --- | --- |

(43)

Мярката е била координирана от Сдружението на млечния сектор Баден-Вюртемберг (Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg (MVBW). Техническото изпълнение на мярката е било осъществено от самото сдружение MVBW или от трети страни, упълномощени от него.

| (44) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (11) Германия поддържа своето становище, че мярката не представлява държавна помощ, тъй като тя не поставя в по-благоприятно положение отделни предприятия или производствени отрасли. |
| --- | --- |

(44)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (11) Германия поддържа своето становище, че мярката не представлява държавна помощ, тъй като тя не поставя в по-благоприятно положение отделни предприятия или производствени отрасли.

11

| (45) | Като алтернатива беше изтъкнато,че (12) че мерките по същество изпълняват изискванията на Насоките на Общността, приложими към онзи момент, и биха могли да бъдат счетени по принцип за форма на предоставяне на техническа помощ съгласно точка 14.1 от Насоките на Общността за държавни помощи в селскостопанския сектор (13) (по-нататък „Насоки за периода 2000—2006 г.“). Мерките служат за общото и широко разпространение на съвременни научни познания за свойствата на млякото и млечните продукти. |
| --- | --- |

(45)

Като алтернатива беше изтъкнато,че (12) че мерките по същество изпълняват изискванията на Насоките на Общността, приложими към онзи момент, и биха могли да бъдат счетени по принцип за форма на предоставяне на техническа помощ съгласно точка 14.1 от Насоките на Общността за държавни помощи в селскостопанския сектор (13) (по-нататък „Насоки за периода 2000—2006 г.“). Мерките служат за общото и широко разпространение на съвременни научни познания за свойствата на млякото и млечните продукти.

12

13

| (46) | Според Германия мерките „Allgemeine Öffentlichkeitsarbeit“ (общи дейности за връзки с обществеността) не са били ограничени до конкретна група, а са подпомагали сектора на млякото и млечните продукти като цяло. Следователно условията на точка 14.2 от насоките са били изпълнени. В точка 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г. се посочва, че държавна помощ може да покрие до 100 % от разходите. Размерът на помощта е бил по-нисък от определената в точка 14.3 граница от 100 000 EUR на бенефициер за период от три години. |
| --- | --- |

(46)

Според Германия мерките „Allgemeine Öffentlichkeitsarbeit“ (общи дейности за връзки с обществеността) не са били ограничени до конкретна група, а са подпомагали сектора на млякото и млечните продукти като цяло. Следователно условията на точка 14.2 от насоките са били изпълнени. В точка 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г. се посочва, че държавна помощ може да покрие до 100 % от разходите. Размерът на помощта е бил по-нисък от определената в точка 14.3 граница от 100 000 EUR на бенефициер за период от три години.

BB 1

BB 1

| (47) | Провинция Бранденбург е поела разходи за обучение и квалификация по мярката „Подобряване на хигиенните условия“. Приоритетните области са включвали здравето на животните, подобряването на хигиената на млякото и качеството на суровото мляко, както и анализ на проблемите, свързани с изпълнението. Мярката е била проведена от Сдружението за контрол на провинция Бранденбург (LKVB). Максималният размер на подпомагането не е превишавал 60 % от допустимите разходи. |
| --- | --- |

(47)

Провинция Бранденбург е поела разходи за обучение и квалификация по мярката „Подобряване на хигиенните условия“. Приоритетните области са включвали здравето на животните, подобряването на хигиената на млякото и качеството на суровото мляко, както и анализ на проблемите, свързани с изпълнението. Мярката е била проведена от Сдружението за контрол на провинция Бранденбург (LKVB). Максималният размер на подпомагането не е превишавал 60 % от допустимите разходи.

| (48) | В своето съобщение от 20 септември 2013 г. Германия изтъкна (14), че мярката „Verbesserung der Hygiene“ („Подобряване на хигиенните условия“) за периода 2001—2006 г. е съвместима с вътрешния пазар. Предлаганите консултантски услуги не са били ограничени до конкретна група, а са били предоставени на всички млекопроизводители в Бранденбург. Не са били поставени в по-благоприятно положение отделни предприятия. Беше изтъкнато, че мярката е била в съответствие с точка 13.2, трето тире от Насоките за периода 2000—2006 г., т.е. разходи за обучение на персонал за прилагане на системи за осигуряване на качеството. |
| --- | --- |

(48)

В своето съобщение от 20 септември 2013 г. Германия изтъкна (14), че мярката „Verbesserung der Hygiene“ („Подобряване на хигиенните условия“) за периода 2001—2006 г. е съвместима с вътрешния пазар. Предлаганите консултантски услуги не са били ограничени до конкретна група, а са били предоставени на всички млекопроизводители в Бранденбург. Не са били поставени в по-благоприятно положение отделни предприятия. Беше изтъкнато, че мярката е била в съответствие с точка 13.2, трето тире от Насоките за периода 2000—2006 г., т.е. разходи за обучение на персонал за прилагане на системи за осигуряване на качеството.

14

| (49) | В своето съобщение от 27 февруари 2015 г. германските власти потвърдиха, че по принцип всички млекопроизводители във федералната провинция са имали достъп до въпросните консултантски услуги (комплексни и специални консултантски услуги). Германия изтъкна, че безвъзмездните средства, предоставени за частично финансиране, са били фиксирани суми в размер на 161,19 EUR на стопанство в случай на предоставяне на комплексни консултантски услуги или 144,62 EUR на стопанство в случай на предоставяне на специални консултантски услуги. Така горната граница в размер на 100 000 EUR на предприятие за период от три години не е могла да бъде превишена. Според германските власти посочените стойности са изчислени за 2006 г., но стойностите за други години са от подобен порядък. Освен това Германия заяви, че крайните бенефициери (млекопреработвателни предприятия и млекопроизводители) са били МСП. |
| --- | --- |

(49)

В своето съобщение от 27 февруари 2015 г. германските власти потвърдиха, че по принцип всички млекопроизводители във федералната провинция са имали достъп до въпросните консултантски услуги (комплексни и специални консултантски услуги). Германия изтъкна, че безвъзмездните средства, предоставени за частично финансиране, са били фиксирани суми в размер на 161,19 EUR на стопанство в случай на предоставяне на комплексни консултантски услуги или 144,62 EUR на стопанство в случай на предоставяне на специални консултантски услуги. Така горната граница в размер на 100 000 EUR на предприятие за период от три години не е могла да бъде превишена. Според германските власти посочените стойности са изчислени за 2006 г., но стойностите за други години са от подобен порядък. Освен това Германия заяви, че крайните бенефициери (млекопреработвателни предприятия и млекопроизводители) са били МСП.

BB 3

BB 3

| (50) | До края на 2007 г. провинция Бранденбург е финансирала предоставянето на информация по икономически въпроси и разпространението на новопридобити информация и познания по отраслови въпроси, свързани със Закона за млякото, политиката в областта на млякото и млечните продукти, млекопроизводството и качеството на млякото, храненето на животните и животновъдството, насърчаването на селскостопанските продукти, защитата от болести по животните и пр. Не са били предоставени консултации или обучение на отделни лица. За прилагането на мярката са били упълномощени Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Берлин-Бранденбург (LVMB) и Сдружението на селскостопанските производители на провинция Бранденбург (LBV). |
| --- | --- |

(50)

До края на 2007 г. провинция Бранденбург е финансирала предоставянето на информация по икономически въпроси и разпространението на новопридобити информация и познания по отраслови въпроси, свързани със Закона за млякото, политиката в областта на млякото и млечните продукти, млекопроизводството и качеството на млякото, храненето на животните и животновъдството, насърчаването на селскостопанските продукти, защитата от болести по животните и пр. Не са били предоставени консултации или обучение на отделни лица. За прилагането на мярката са били упълномощени Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Берлин-Бранденбург (LVMB) и Сдружението на селскостопанските производители на провинция Бранденбург (LBV).

| (51) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (15) Германия заяви, че гореспоменатата мярка е съвместима с вътрешния пазар. Мярката е осъществена съгласно точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г. като форма на техническа помощ. Целта на мярката е подобряване на ефикасността и професионализма в селското стопанство в Общността, което допринася за дългосрочната икономическа жизнеспособност на сектора. |
| --- | --- |

(51)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (15) Германия заяви, че гореспоменатата мярка е съвместима с вътрешния пазар. Мярката е осъществена съгласно точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г. като форма на техническа помощ. Целта на мярката е подобряване на ефикасността и професионализма в селското стопанство в Общността, което допринася за дългосрочната икономическа жизнеспособност на сектора.

15

| (52) | Конкурсите за доене и качество, организирани от LVMB на цялата територия на провинцията, са били проведени съгласно точка 14.1, четвърто тире като „Veranstaltung von Wettbewerben“ (организиране на конкурси). |
| --- | --- |

(52)

Конкурсите за доене и качество, организирани от LVMB на цялата територия на провинцията, са били проведени съгласно точка 14.1, четвърто тире като „Veranstaltung von Wettbewerben“ (организиране на конкурси).

| (53) | В своите мнения от 27 февруари 2015 г. Германия изтъкна, че предприятията в провинция Бранденбург, спечелели конкурси, са били отличени на изложението „Международна зелена седмица“ (IGW) и така са станали известни на по-голяма част от широката общественост. За тази цел през 2006 г. е била изразходвана сума в размер на 463 EUR, предоставена на LVMB от таксите върху млякото (16). |
| --- | --- |

(53)

В своите мнения от 27 февруари 2015 г. Германия изтъкна, че предприятията в провинция Бранденбург, спечелели конкурси, са били отличени на изложението „Международна зелена седмица“ (IGW) и така са станали известни на по-голяма част от широката общественост. За тази цел през 2006 г. е била изразходвана сума в размер на 463 EUR, предоставена на LVMB от таксите върху млякото (16).

16

| (54) | В рамките на проекта „Milcherzeugerberatung“ (Консултантски услуги за млекопроизводителите) LBV е организирало консултантски услуги чрез своите консултанти по въпроси, свързани с млякото, които са били на разположение на всички заинтересовани страни от млекопреработвателна промишленост. Финансиране е било предоставено под формата на съфинансиране от таксите върху млякото, като част от финансирането по проекта. Според предоставените документи през 2006 г. LBV е получило безвъзмездни средства в размер на 20 000 EUR за тази цел от регионалното правителство. По мнение на германските власти процедурите, проведени през предходните години, са били подобни. |
| --- | --- |

(54)

В рамките на проекта „Milcherzeugerberatung“ (Консултантски услуги за млекопроизводителите) LBV е организирало консултантски услуги чрез своите консултанти по въпроси, свързани с млякото, които са били на разположение на всички заинтересовани страни от млекопреработвателна промишленост. Финансиране е било предоставено под формата на съфинансиране от таксите върху млякото, като част от финансирането по проекта. Според предоставените документи през 2006 г. LBV е получило безвъзмездни средства в размер на 20 000 EUR за тази цел от регионалното правителство. По мнение на германските власти процедурите, проведени през предходните години, са били подобни.

| (55) | Държавната помощ не е била ограничена до избрани групи. Всички заинтересовани лица в съответния сектор на млекопреработвателната промишленост са имали равни възможности да участват в професионалните конкурси. Следователно условията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са били спазени. |
| --- | --- |

(55)

Държавната помощ не е била ограничена до избрани групи. Всички заинтересовани лица в съответния сектор на млекопреработвателната промишленост са имали равни възможности да участват в професионалните конкурси. Следователно условията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са били спазени.

HE 2

HE 2

| (56) | Провинция Хесен е предоставила финансова помощ на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Хесен (LVMH) за мярката „Fortbildung für Erzeuger durch das Innovationsteam“ (Обучение за производители, предоставено от екипа за иновации). По тази мярка екипът за иновации на LVMH е подготвил научна информация в контекста на специализирани статии и обучение. Това включва събирането и фокусирането на информация и споделянето на познания чрез научни статии, както и обучение за селскостопански производители и селскостопански работници. |
| --- | --- |

(56)

Провинция Хесен е предоставила финансова помощ на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Хесен (LVMH) за мярката „Fortbildung für Erzeuger durch das Innovationsteam“ (Обучение за производители, предоставено от екипа за иновации). По тази мярка екипът за иновации на LVMH е подготвил научна информация в контекста на специализирани статии и обучение. Това включва събирането и фокусирането на информация и споделянето на познания чрез научни статии, както и обучение за селскостопански производители и селскостопански работници.

| (57) | Германия заяви, че въздействията върху конкуренцията са били слаби (17). По тази причина помощта е могла да бъде предоставена до максимален размер от 100 %, за да покрие разходите за точно описани дейности, по-специално за обучение и образование. Допустимите разходи са могли да включват действителните разходи за организиране на програмата за обучение, пътните и дневните разноски, заедно с разходите за предоставяне на услуги по заместване при отсъствието на селскостопанския производител или селскостопанския работник. Случаят е бил свързан с обучение за селскостопански производители по гореспоменатите теми и по този начин са спазени условията на точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(57)

Германия заяви, че въздействията върху конкуренцията са били слаби (17). По тази причина помощта е могла да бъде предоставена до максимален размер от 100 %, за да покрие разходите за точно описани дейности, по-специално за обучение и образование. Допустимите разходи са могли да включват действителните разходи за организиране на програмата за обучение, пътните и дневните разноски, заедно с разходите за предоставяне на услуги по заместване при отсъствието на селскостопанския производител или селскостопанския работник. Случаят е бил свързан с обучение за селскостопански производители по гореспоменатите теми и по този начин са спазени условията на точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г.

17

| (58) | Изискванията, определени в точка 14.2, също са били спазени, тъй като всички физически и юридически лица в съответния район по принцип са имали възможността да участват в обучението въз основа на обективно определени критерии. Максималната допустима граница в размер на 100 000 EUR не е била превишена, тъй като са били платени около 125 EUR от помощта на бенефициер за период от три години, което изпълнява критериите, предвидени в точка 14.3. |
| --- | --- |

(58)

Изискванията, определени в точка 14.2, също са били спазени, тъй като всички физически и юридически лица в съответния район по принцип са имали възможността да участват в обучението въз основа на обективно определени критерии. Максималната допустима граница в размер на 100 000 EUR не е била превишена, тъй като са били платени около 125 EUR от помощта на бенефициер за период от три години, което изпълнява критериите, предвидени в точка 14.3.

HE 3

HE 3

| (59) | Провинция Хесен е предоставила финансова помощ за дейности за връзки с обществеността, целящи образоване на потребителите по въпроси, свързани с млякото и млечните продукти, включително техните хранителни стойности и възможности за употреба. Екипът по храненето на LVMH е разпространявал научни познания на общодостъпен език, организирал е информационни събития и кампании (които не са били насочени към конкретни предприятия) и е провеждал дейности за връзки с обществеността под формата на листовки, брошури, диплянки, рецепти или плакати, свързани с производството, обработката и преработката на мляко и млечни продукти. |
| --- | --- |

(59)

Провинция Хесен е предоставила финансова помощ за дейности за връзки с обществеността, целящи образоване на потребителите по въпроси, свързани с млякото и млечните продукти, включително техните хранителни стойности и възможности за употреба. Екипът по храненето на LVMH е разпространявал научни познания на общодостъпен език, организирал е информационни събития и кампании (които не са били насочени към конкретни предприятия) и е провеждал дейности за връзки с обществеността под формата на листовки, брошури, диплянки, рецепти или плакати, свързани с производството, обработката и преработката на мляко и млечни продукти.

| (60) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (18) Германия изтъкна, че мярка HE 3 не представлява държавна помощ, тъй като тя не поставя в по-благоприятно положение отделни предприятия или производствени отрасли. Мярката e представлява „чиста форма на обучение за потребителите“. Като алтернатива Германия изтъкна, че помощта е съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(60)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (18) Германия изтъкна, че мярка HE 3 не представлява държавна помощ, тъй като тя не поставя в по-благоприятно положение отделни предприятия или производствени отрасли. Мярката e представлява „чиста форма на обучение за потребителите“. Като алтернатива Германия изтъкна, че помощта е съвместима с вътрешния пазар.

18

| (61) | Ако мярката — противно на мнението на Германия — се класифицира като държавна помощ, тя във всеки случай би съответствала на практиката за вземане на решения, преобладаваща към момента, и следователно трябва да се счита за законосъобразна по същество. Мярката не е била ограничена до конкретна група, а е подпомагала сектора на млякото и млечните продукти като цяло. Следователно условията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са били спазени. В точка 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г. се посочва, че държавна помощ може да покрие до 100 % от разходите. Действителният размер на безвъзмездните средства е бил доста под приложимия праг в размер на 100 000 EUR на бенефициер в рамките на три години (точка 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г.). В периода 2001—2006 г. в Хесен е имало около 6 000 активни млекопроизводители, поради което през въпросния период средният размер на безвъзмездните средства е бил около 170 EUR на бенефициер. |
| --- | --- |

(61)

Ако мярката — противно на мнението на Германия — се класифицира като държавна помощ, тя във всеки случай би съответствала на практиката за вземане на решения, преобладаваща към момента, и следователно трябва да се счита за законосъобразна по същество. Мярката не е била ограничена до конкретна група, а е подпомагала сектора на млякото и млечните продукти като цяло. Следователно условията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са били спазени. В точка 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г. се посочва, че държавна помощ може да покрие до 100 % от разходите. Действителният размер на безвъзмездните средства е бил доста под приложимия праг в размер на 100 000 EUR на бенефициер в рамките на три години (точка 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г.). В периода 2001—2006 г. в Хесен е имало около 6 000 активни млекопроизводители, поради което през въпросния период средният размер на безвъзмездните средства е бил около 170 EUR на бенефициер.

HE 9

HE 9

| (62) | Провинция Хесен е предоставила финансова помощ на LVMH за мярката „Обучение на млади млекопроизводители“. Целта на тази мярка е била подобряване на уменията на младите млекопроизводители. Допустимите разходи са включвали действителните разходи за организиране на програмата за обучение, пътните и дневните разноски, заедно с разходите за предоставяне на услуги по заместване при отсъствието на селскостопанския производител или селскостопанския работник. |
| --- | --- |

(62)

Провинция Хесен е предоставила финансова помощ на LVMH за мярката „Обучение на млади млекопроизводители“. Целта на тази мярка е била подобряване на уменията на младите млекопроизводители. Допустимите разходи са включвали действителните разходи за организиране на програмата за обучение, пътните и дневните разноски, заедно с разходите за предоставяне на услуги по заместване при отсъствието на селскостопанския производител или селскостопанския работник.

| (63) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (19) Германия заяви, че въздействието върху конкуренцията е било слабо. По тази причина помощта е могла да бъде предоставена до максимален размер от 100 %, за да покрие разходите за точно описани дейности, по-специално за обучение и образование. Описаната мярка може да бъде класифицирана съгласно точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г., тъй като в крайна сметка тя представлява помощта за образование и обучение, описана в тези насоки. |
| --- | --- |

(63)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (19) Германия заяви, че въздействието върху конкуренцията е било слабо. По тази причина помощта е могла да бъде предоставена до максимален размер от 100 %, за да покрие разходите за точно описани дейности, по-специално за обучение и образование. Описаната мярка може да бъде класифицирана съгласно точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г., тъй като в крайна сметка тя представлява помощта за образование и обучение, описана в тези насоки.

19

| (64) | Мярката е включвала класическо обучение в сектора на млякото и млечните продукти, което по принцип е било достъпно за всички производители и по този начин тя изпълнява изискванията, определени в точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. Поради това в тези случаи се разрешава помощ, покриваща до 100 % от разходите. Общият размер на помощта, предоставена в периода 2001—2006 г., е около 35 000 EUR, който не превишава горния праг от 100 000 EUR на бенефициер за период от три години (вж. точка 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г.). |
| --- | --- |

(64)

Мярката е включвала класическо обучение в сектора на млякото и млечните продукти, което по принцип е било достъпно за всички производители и по този начин тя изпълнява изискванията, определени в точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. Поради това в тези случаи се разрешава помощ, покриваща до 100 % от разходите. Общият размер на помощта, предоставена в периода 2001—2006 г., е около 35 000 EUR, който не превишава горния праг от 100 000 EUR на бенефициер за период от три години (вж. точка 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г.).

NI 5

NI 5

| (65) | Долна Саксония е предоставила на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Долна Саксония (LVMN) финансова помощ за участие в панаири и изложения, както и за подготвянето на научна информация, която да е лесно разбираема. В тази връзка субсидираните разходи са включвали разходи за наем и оборудване за изложбени помещения, както и разходи за публикуване на фактическа информация (брошури, рецепти и пр.) за мляко и млечни продукти, включително за техните хранителни стойности и видове употреба, както и за млекопроизводството в Долна Саксония. Мярката е била координирана от LVMN. Техническото изпълнение на мярката е било осъществено от самото сдружение или от трети страни, упълномощени от него. |
| --- | --- |

(65)

Долна Саксония е предоставила на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Долна Саксония (LVMN) финансова помощ за участие в панаири и изложения, както и за подготвянето на научна информация, която да е лесно разбираема. В тази връзка субсидираните разходи са включвали разходи за наем и оборудване за изложбени помещения, както и разходи за публикуване на фактическа информация (брошури, рецепти и пр.) за мляко и млечни продукти, включително за техните хранителни стойности и видове употреба, както и за млекопроизводството в Долна Саксония. Мярката е била координирана от LVMN. Техническото изпълнение на мярката е било осъществено от самото сдружение или от трети страни, упълномощени от него.

| (66) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (20) Германия изтъкна, че мярката е уредена от точка 14.1, четвърто тире (организиране на конкурси, изложения и панаири) от Насоките за периода 2000—2006 г. Основният компонент на мярката е било субсидирането на изложбения щанд на LVMN. По мнение на Германия във връзка с това мярката за помощ е била счетена за приемлива и съвместима с правото на ЕС, ако в допълнение тя е изпълнявала изискванията на точки 14.2 и 14.3. |
| --- | --- |

(66)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (20) Германия изтъкна, че мярката е уредена от точка 14.1, четвърто тире (организиране на конкурси, изложения и панаири) от Насоките за периода 2000—2006 г. Основният компонент на мярката е било субсидирането на изложбения щанд на LVMN. По мнение на Германия във връзка с това мярката за помощ е била счетена за приемлива и съвместима с правото на ЕС, ако в допълнение тя е изпълнявала изискванията на точки 14.2 и 14.3.

20

| (67) | Долна Саксония изрази мнение, че съответните изисквания са били изпълнени, тъй като всички млекодобивни стопанства са се възползвали от мярката (средно за 2001—2006 г.: около 17 500 стопанства). От една страна, по този начин е било гарантирано, че всички млекодобивни стопанства са имали достъп до мярката (точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г.), и от друга, че размерът на помощта не е превишавал100 000 EUR на бенефициер за 3 години (точка 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г.). |
| --- | --- |

(67)

Долна Саксония изрази мнение, че съответните изисквания са били изпълнени, тъй като всички млекодобивни стопанства са се възползвали от мярката (средно за 2001—2006 г.: около 17 500 стопанства). От една страна, по този начин е било гарантирано, че всички млекодобивни стопанства са имали достъп до мярката (точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г.), и от друга, че размерът на помощта не е превишавал100 000 EUR на бенефициер за 3 години (точка 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г.).

NI 6 (2001—2003 г.)

NI 6 (2001—2003 г.)

| (68) | Освен това Долна Саксония е предоставила финансова помощ за участие на преработвателни предприятия в панаири. Германия заяви, че помощта, предоставена в периода 2001—2006 г., е изпълнявала изискванията на точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г. От 26 ноември 2003 г. мярката е била основана на одобрената държавна помощ No 200/2003, която е била в сила до 31 декември 2008 г. с максимален интензитет на помощта от 50 % или максимален размер на помощта от 70 000 EUR на бенефициер за период от три години. |
| --- | --- |

(68)

Освен това Долна Саксония е предоставила финансова помощ за участие на преработвателни предприятия в панаири. Германия заяви, че помощта, предоставена в периода 2001—2006 г., е изпълнявала изискванията на точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г. От 26 ноември 2003 г. мярката е била основана на одобрената държавна помощ No 200/2003, която е била в сила до 31 декември 2008 г. с максимален интензитет на помощта от 50 % или максимален размер на помощта от 70 000 EUR на бенефициер за период от три години.

| (69) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (21) Германия изтъкна, че мярката е съдържала помощ само на предприятия в преработвателния и търговския сектор (млекопреработвателни предприятия) за тяхното участие в панаири и изложения. При тези обстоятелства оценката на мярката не се урежда от точка 14.1, пето тире (както е допуснато в решението на Комисията за откриване на процедурата), а в точка 14.1, четвърто тире. Въз основа на това помощта трябва да се счита за съвместима с вътрешния пазар и за периода 2001—2003 г. |
| --- | --- |

(69)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (21) Германия изтъкна, че мярката е съдържала помощ само на предприятия в преработвателния и търговския сектор (млекопреработвателни предприятия) за тяхното участие в панаири и изложения. При тези обстоятелства оценката на мярката не се урежда от точка 14.1, пето тире (както е допуснато в решението на Комисията за откриване на процедурата), а в точка 14.1, четвърто тире. Въз основа на това помощта трябва да се счита за съвместима с вътрешния пазар и за периода 2001—2003 г.

21

| (70) | В своите мнения от 27 февруари 2015 г. германските власти гарантират, че мярка NI 6 е била достъпна за всички предприятия, осъществяващи дейност в областта на преработването и предлагането на пазара на млечни продукти, през съответния период (1 януари 2002 г.—26 ноември 2003 г. (22)) и че средствата по нея са били отпуснати съгласно обективни критерии. Освен това мярката не е зависила от членство в организации на производителите или други селскостопански организации. |
| --- | --- |

(70)

В своите мнения от 27 февруари 2015 г. германските власти гарантират, че мярка NI 6 е била достъпна за всички предприятия, осъществяващи дейност в областта на преработването и предлагането на пазара на млечни продукти, през съответния период (1 януари 2002 г.—26 ноември 2003 г. (22)) и че средствата по нея са били отпуснати съгласно обективни критерии. Освен това мярката не е зависила от членство в организации на производителите или други селскостопански организации.

22

| (71) | Според същите мнения максималният интензитет на помощта за тази мярка е бил 48 %. През въпросния период само едно предприятие (Nordmilch eG) е получило помощ по мярката в общ размер, превишаващ 100 000 EUR. Според германските власти Nordmilch eG не е попадало в определението за МСП. По тази причина те разглеждат възможността за възстановяване на тази индивидуална помощ. |
| --- | --- |

(71)

Според същите мнения максималният интензитет на помощта за тази мярка е бил 48 %. През въпросния период само едно предприятие (Nordmilch eG) е получило помощ по мярката в общ размер, превишаващ 100 000 EUR. Според германските власти Nordmilch eG не е попадало в определението за МСП. По тази причина те разглеждат възможността за възстановяване на тази индивидуална помощ.

NI 7

NI 7

| (72) | Долна Саксония е предоставила финансова помощ за общи информационни кампании за потребителите по въпроси, свързани с използването на млякото като хранителен продукт. Бенефициерът е бил сдружение LVMN, от името на което са били съставени информационните материали. |
| --- | --- |

(72)

Долна Саксония е предоставила финансова помощ за общи информационни кампании за потребителите по въпроси, свързани с използването на млякото като хранителен продукт. Бенефициерът е бил сдружение LVMN, от името на което са били съставени информационните материали.

| (73) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (23) Германия заяви, че мярката за „общи дейности за връзки с обществеността“ не представлява държавна помощ, тъй като тя не поставя в по-благоприятно положение отделни предприятия или производствени отрасли. |
| --- | --- |

(73)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (23) Германия заяви, че мярката за „общи дейности за връзки с обществеността“ не представлява държавна помощ, тъй като тя не поставя в по-благоприятно положение отделни предприятия или производствени отрасли.

23

| (74) | Германия изтъкна (24), че мярката е изпълнявала по същество изискванията на насоките, приложими към онзи момент, и може принципно да се счита за предоставяне на техническа помощ съгласно точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г., тъй като предназначението ѝ е общото разпространение на научни познания и информация за свойствата на млякото и млечните продукти. |
| --- | --- |

(74)

Германия изтъкна (24), че мярката е изпълнявала по същество изискванията на насоките, приложими към онзи момент, и може принципно да се счита за предоставяне на техническа помощ съгласно точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г., тъй като предназначението ѝ е общото разпространение на научни познания и информация за свойствата на млякото и млечните продукти.

24

| (75) | Според Германия мярката не е била ограничена до конкретна група, а е подпомагала сектора на млякото и млечните продукти като цяло. Следователно условията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са били изпълнени. |
| --- | --- |

(75)

Според Германия мярката не е била ограничена до конкретна група, а е подпомагала сектора на млякото и млечните продукти като цяло. Следователно условията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са били изпълнени.

| (76) | Според Германия размерът на предоставената помощ е бил доста под горния праг от 100 000 EUR на бенефициер за три години, определен в точка 14.3. Предвид средния брой от 17 500 млекопроизводители в Долна Саксония в посочения по-горе период и обща приблизителна сума в размер на 6,9 милиона евро, предвидена за мярка NI 7 през целия период, от помощта се пада сума в размер на около 395 EUR на един бенефициер. |
| --- | --- |

(76)

Според Германия размерът на предоставената помощ е бил доста под горния праг от 100 000 EUR на бенефициер за три години, определен в точка 14.3. Предвид средния брой от 17 500 млекопроизводители в Долна Саксония в посочения по-горе период и обща приблизителна сума в размер на 6,9 милиона евро, предвидена за мярка NI 7 през целия период, от помощта се пада сума в размер на около 395 EUR на един бенефициер.

NW 4 и NW 5

NW 4 и NW 5

| (77) | Провинция Северен Рейн — Вестфалия е предоставила финансова помощ за информационни събития и мерки за повишаване на общата осведоменост сред потребителите, както и за мерки, свързани с използването на млякото и млечните продукти и техните общи характеристики (подмярка NW 4). Получателите на безвъзмездните средства са били Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Северен Рейн — Вестфалия (LVMNRW) и сдруженията на селскостопанските производители Rheinland и Westfalen-Lippe. |
| --- | --- |

(77)

Провинция Северен Рейн — Вестфалия е предоставила финансова помощ за информационни събития и мерки за повишаване на общата осведоменост сред потребителите, както и за мерки, свързани с използването на млякото и млечните продукти и техните общи характеристики (подмярка NW 4). Получателите на безвъзмездните средства са били Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Северен Рейн — Вестфалия (LVMNRW) и сдруженията на селскостопанските производители Rheinland и Westfalen-Lippe.

| (78) | Освен това провинция Северен Рейн — Вестфалия е предоставила помощ за събития, свързани с обмен на познания между млекопроизводителите по въпроси в областта на млекопреработвателната промишленост (подмярка NW 5). |
| --- | --- |

(78)

Освен това провинция Северен Рейн — Вестфалия е предоставила помощ за събития, свързани с обмен на познания между млекопроизводителите по въпроси в областта на млекопреработвателната промишленост (подмярка NW 5).

| (79) | Били са субсидирани разходи по организиране и провеждане на събития, по консултации, образование и обучение, свързани с въпроси в областта на млекопреработвателната промишленост. Интензитетът на помощ е бил в размер на до 30 %. |
| --- | --- |

(79)

Били са субсидирани разходи по организиране и провеждане на събития, по консултации, образование и обучение, свързани с въпроси в областта на млекопреработвателната промишленост. Интензитетът на помощ е бил в размер на до 30 %.

| (80) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (25) Германия изтъкна, че по мерки NW 4 и NW 5 не са били поставяни в по-благоприятно положение отделни предприятия или сектори, тъй като мерките са били насочени към широката общественост. От това следва, че въпросните мерки не могат да бъдат считани за форма на техническа помощ. В допълнение потенциалните ползи на двете мерки са били лишени от селективност по същество и географска селективност. |
| --- | --- |

(80)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (25) Германия изтъкна, че по мерки NW 4 и NW 5 не са били поставяни в по-благоприятно положение отделни предприятия или сектори, тъй като мерките са били насочени към широката общественост. От това следва, че въпросните мерки не могат да бъдат считани за форма на техническа помощ. В допълнение потенциалните ползи на двете мерки са били лишени от селективност по същество и географска селективност.

25

| (81) | В своите мнения от 27 февруари 2015 г. германските власти изчисляват, че общият годишен размер на разходите по мярка NW 4 в периода 2001—2006 г. е в диапазона 335 200 EUR—497 800 EUR. При наличието на 10 000 предприятия, отглеждащи млекодайни животни за същия период, се пада годишна сума между 33,52 EUR и 49,78 EUR на един бенефициер. По мярка NW 5 годишните разходи в размер на 14 000 EUR представляват в сумарно изражение 1,4 EUR на бенефициер на година. |
| --- | --- |

(81)

В своите мнения от 27 февруари 2015 г. германските власти изчисляват, че общият годишен размер на разходите по мярка NW 4 в периода 2001—2006 г. е в диапазона 335 200 EUR—497 800 EUR. При наличието на 10 000 предприятия, отглеждащи млекодайни животни за същия период, се пада годишна сума между 33,52 EUR и 49,78 EUR на един бенефициер. По мярка NW 5 годишните разходи в размер на 14 000 EUR представляват в сумарно изражение 1,4 EUR на бенефициер на година.

NW 6

NW 6

| (82) | Провинция Северен Рейн — Вестфалия е предоставила финансова помощ за събирането на значими данни, които допринасят за прозрачността на пазара. Разходите, направени от Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Северен Рейн — Вестфалия (LVMNRW) при събирането, анализа и публикуването на значимите данни, свързани с пазара на млечни продукти, са отговаряли на условията за финансиране. Резултатите са оповестени публично под формата на официални уведомления и доклади за пазара, като е осигурен безплатен достъп до тях за всеки. Те са допринесли за прозрачността на пазара и са насърчили споделянето на фактическа и научна информация и познания между различните предприятия в сектора на млякото и млечните продукти. |
| --- | --- |

(82)

Провинция Северен Рейн — Вестфалия е предоставила финансова помощ за събирането на значими данни, които допринасят за прозрачността на пазара. Разходите, направени от Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Северен Рейн — Вестфалия (LVMNRW) при събирането, анализа и публикуването на значимите данни, свързани с пазара на млечни продукти, са отговаряли на условията за финансиране. Резултатите са оповестени публично под формата на официални уведомления и доклади за пазара, като е осигурен безплатен достъп до тях за всеки. Те са допринесли за прозрачността на пазара и са насърчили споделянето на фактическа и научна информация и познания между различните предприятия в сектора на млякото и млечните продукти.

| (83) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (26) Германия заяви, че мярката е лишена от селективност по същество или географска селективност. Като алтернатива Германия изтъкна, че изискванията за съвместимост, предвидени в насоките, са били изпълнени. |
| --- | --- |

(83)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (26) Германия заяви, че мярката е лишена от селективност по същество или географска селективност. Като алтернатива Германия изтъкна, че изискванията за съвместимост, предвидени в насоките, са били изпълнени.

26

| (84) | Бенефициерите са били селскостопански производители, групи производители и всички заинтересовани страни от сектора на млякото и млечните продукти (27). |
| --- | --- |

(84)

Бенефициерите са били селскостопански производители, групи производители и всички заинтересовани страни от сектора на млякото и млечните продукти (27).

27

| (85) | В своите мнения от 27 февруари 2015 г. Германия изчислява, че общият годишен размер на разходите по мярка NW 6 в периода 2001—2006 г. е в диапазона 139 400 EUR—155 900 EUR. При наличието на 10 000 предприятия, отглеждащи млекодайни животни за същия период, се пада годишна сума между 13,94 EUR и 15,59 EUR на един бенефициер. |
| --- | --- |

(85)

В своите мнения от 27 февруари 2015 г. Германия изчислява, че общият годишен размер на разходите по мярка NW 6 в периода 2001—2006 г. е в диапазона 139 400 EUR—155 900 EUR. При наличието на 10 000 предприятия, отглеждащи млекодайни животни за същия период, се пада годишна сума между 13,94 EUR и 15,59 EUR на един бенефициер.

RP 1 и SL 2

RP 1 и SL 2

| (86) | Провинции Рейнланд-Пфалц и Саарланд са предоставили финансова помощ за разпространението на информация за потребителите, включително научни познания на общодостъпен език, базова фактическа информация за продукти, техните хранителни предимства и предлаганите приложения на такива продукти. На условията за финансиране са отговаряли разходите за участие в панаири и изложения, пътните разноски, разходите за публикации, наеми, платени за изложбени площи и символични награди на стойност до 250 EUR за награда и печелило лице. |
| --- | --- |

(86)

Провинции Рейнланд-Пфалц и Саарланд са предоставили финансова помощ за разпространението на информация за потребителите, включително научни познания на общодостъпен език, базова фактическа информация за продукти, техните хранителни предимства и предлаганите приложения на такива продукти. На условията за финансиране са отговаряли разходите за участие в панаири и изложения, пътните разноски, разходите за публикации, наеми, платени за изложбени площи и символични награди на стойност до 250 EUR за награда и печелило лице.

| (87) | Промоционални дейности (28) или мерки, насочени към продуктите на конкретни предприятия, са били изключени от финансиране. Координацията и техническото изпълнение на мерките са били осъществявани от Консорциума в млечния сектор на провинция Рейнланд-Пфалц (MILAG) и Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Саарланд (LVMS). |
| --- | --- |

(87)

Промоционални дейности (28) или мерки, насочени към продуктите на конкретни предприятия, са били изключени от финансиране. Координацията и техническото изпълнение на мерките са били осъществявани от Консорциума в млечния сектор на провинция Рейнланд-Пфалц (MILAG) и Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Саарланд (LVMS).

28

| (88) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (29) Германия заяви, че тези мерки не представляват държавна помощ, тъй като те не поставят в по-благоприятно положение отделни предприятия или производствени отрасли. Според становището на Германия тези мерки представляват „чиста форма на обучение на потребителите“. Като алтернатива Германия изтъкна, че помощта е съвместима с вътрешния пазар. В точка 8 от Насоките на Общността за държавна помощ за реклама на продукти се посочват мерките, считани за форма на техническа помощ в селскостопанския сектор по смисъла на точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(88)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (29) Германия заяви, че тези мерки не представляват държавна помощ, тъй като те не поставят в по-благоприятно положение отделни предприятия или производствени отрасли. Според становището на Германия тези мерки представляват „чиста форма на обучение на потребителите“. Като алтернатива Германия изтъкна, че помощта е съвместима с вътрешния пазар. В точка 8 от Насоките на Общността за държавна помощ за реклама на продукти се посочват мерките, считани за форма на техническа помощ в селскостопанския сектор по смисъла на точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г.

29

| (89) | Практиката за вземане на решения на Комисията в периода 2000—2006 г. по отношение на различни продуктови области и държави членки показва, че въвеждането на мерки, които са били съпоставими с разглежданите тук мерки, в гореспоменатия период е било считано от Комисията за законосъобразно и допустимо по същество. |
| --- | --- |

(89)

Практиката за вземане на решения на Комисията в периода 2000—2006 г. по отношение на различни продуктови области и държави членки показва, че въвеждането на мерки, които са били съпоставими с разглежданите тук мерки, в гореспоменатия период е било считано от Комисията за законосъобразно и допустимо по същество.

| (90) | Германия добави, че дори и да се класифицират като държавна помощ, в разрез с мнението на Германия, мерки RP 1 и SL 2 най-малко са съответствали на по-ранната практика за взимане на решения и по тази причина могат да бъдат считани за законосъобразни по същество. Според Германия мерките за „общи дейности за връзки с обществеността“ не са били ограничени до конкретна група, а са подпомагали сектора на млякото и млечните продукти като цяло. Следователно условията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са били изпълнени. Съгласно точка 14.3 субсидиите са могли да покрият до 100 % от разходите. |
| --- | --- |

(90)

Германия добави, че дори и да се класифицират като държавна помощ, в разрез с мнението на Германия, мерки RP 1 и SL 2 най-малко са съответствали на по-ранната практика за взимане на решения и по тази причина могат да бъдат считани за законосъобразни по същество. Според Германия мерките за „общи дейности за връзки с обществеността“ не са били ограничени до конкретна група, а са подпомагали сектора на млякото и млечните продукти като цяло. Следователно условията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са били изпълнени. Съгласно точка 14.3 субсидиите са могли да покрият до 100 % от разходите.

| (91) | В своето съобщение от 27 февруари 2015 г. Германия изтъкна, че общата помощ, предоставена за период от три години, е била под тавана от 100 000 EUR на бенефициер и съответно в размер между 46 EUR и 73 EUR на година на бенефициер (30). |
| --- | --- |

(91)

В своето съобщение от 27 февруари 2015 г. Германия изтъкна, че общата помощ, предоставена за период от три години, е била под тавана от 100 000 EUR на бенефициер и съответно в размер между 46 EUR и 73 EUR на година на бенефициер (30).

30

RP 5 и SL 5

RP 5 и SL 5

| (92) | Провинции Рейнланд-Пфалц и Саарланд са предоставили финансова помощ за програми за консултация и обучение, предназначени за млекопроизводителите, с цел подобряване на хигиената на доилното оборудване и качеството на доставеното мляко (подмерки RP 5 и SL 5). Доказаните разходи за консултантски услуги са били субсидирани до максимален размер от 75 000 EUR на година в Рейнланд-Пфалц и до 15 000 EUR на година в Саарланд. От субсидията са били изключени продължаващи консултантски услуги. Координацията и техническото изпълнение на мерките са били осъществявани от Сдружението за контрол на провинция Рейнланд-Пфалц (LKVRP) и LVMS. |
| --- | --- |

(92)

Провинции Рейнланд-Пфалц и Саарланд са предоставили финансова помощ за програми за консултация и обучение, предназначени за млекопроизводителите, с цел подобряване на хигиената на доилното оборудване и качеството на доставеното мляко (подмерки RP 5 и SL 5). Доказаните разходи за консултантски услуги са били субсидирани до максимален размер от 75 000 EUR на година в Рейнланд-Пфалц и до 15 000 EUR на година в Саарланд. От субсидията са били изключени продължаващи консултантски услуги. Координацията и техническото изпълнение на мерките са били осъществявани от Сдружението за контрол на провинция Рейнланд-Пфалц (LKVRP) и LVMS.

| (93) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (31) Германия заяви, че специалните консултантски услуги във връзка с технологията за доене и мерките за подобряване на качеството на суровото мляко в провинции Рейнланд-Пфалц и Саарланд са били съвместими с вътрешния пазар в периода 2001—2006 г. |
| --- | --- |

(93)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (31) Германия заяви, че специалните консултантски услуги във връзка с технологията за доене и мерките за подобряване на качеството на суровото мляко в провинции Рейнланд-Пфалц и Саарланд са били съвместими с вътрешния пазар в периода 2001—2006 г.

31

| (94) | Мерките са имали за цел да предложат специализирани консултантски услуги по отношение на технологията за доене и предоставяне на свързани с това консултации и обучение (при участие на ветеринарни лекари) на млекопроизводители, избрани за конкретния случай, след като са били установени проблеми (като повишаване на броя на соматичните клетки) в контекста на проверките за качеството на доставеното мляко, с цел на подобряването на здравето на виметата на кравите и по този начин — на качеството на суровото мляко. Всеки млекопроизводител в Рейнланд-Пфалц или Саарланд е можел да се възползва от предлаганите услуги. Не е било необходимо млекопроизводителите да членуват в LKVRP или LVMS. Продължаващи консултантски услуги или такива, които са се предоставяли през редовни интервали от време (като данъчно-правни консултации или реклама), не са отговаряли на условията за финансиране. |
| --- | --- |

(94)

Мерките са имали за цел да предложат специализирани консултантски услуги по отношение на технологията за доене и предоставяне на свързани с това консултации и обучение (при участие на ветеринарни лекари) на млекопроизводители, избрани за конкретния случай, след като са били установени проблеми (като повишаване на броя на соматичните клетки) в контекста на проверките за качеството на доставеното мляко, с цел на подобряването на здравето на виметата на кравите и по този начин — на качеството на суровото мляко. Всеки млекопроизводител в Рейнланд-Пфалц или Саарланд е можел да се възползва от предлаганите услуги. Не е било необходимо млекопроизводителите да членуват в LKVRP или LVMS. Продължаващи консултантски услуги или такива, които са се предоставяли през редовни интервали от време (като данъчно-правни консултации или реклама), не са отговаряли на условията за финансиране.

| (95) | Германия изтъква, че поради това става въпрос за субсидирана услуга. Не са били извършвани директни плащания към селскостопанските производители. |
| --- | --- |

(95)

Германия изтъква, че поради това става въпрос за субсидирана услуга. Не са били извършвани директни плащания към селскостопанските производители.

| (96) | Според мненията, изразени от Рейнланд-Пфалц, помощта за консултантски услуги съгласно точка 14.1, трето тире от Насоките за периода 2000—2006 г. не зависи от разпространението на нови методики. Това задължение безспорно важи за насърчаването на „други дейности за разпространението на нови методи“ съгласно точка 14.1, пето тире от Насоките за периода 2000—2006 г. Освен това продължаващи консултантски услуги или такива, които се използват през редовни интервали от време, изрично са били изключени от финансиране по тази мярка. |
| --- | --- |

(96)

Според мненията, изразени от Рейнланд-Пфалц, помощта за консултантски услуги съгласно точка 14.1, трето тире от Насоките за периода 2000—2006 г. не зависи от разпространението на нови методики. Това задължение безспорно важи за насърчаването на „други дейности за разпространението на нови методи“ съгласно точка 14.1, пето тире от Насоките за периода 2000—2006 г. Освен това продължаващи консултантски услуги или такива, които се използват през редовни интервали от време, изрично са били изключени от финансиране по тази мярка.

| (97) | Условията, предвидени в точки 14.2 и 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени според мненията, изразени от Германия, тъй като не е било необходимо членуване в LKVRP или в организацията на доставчика на услугата. |
| --- | --- |

(97)

Условията, предвидени в точки 14.2 и 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени според мненията, изразени от Германия, тъй като не е било необходимо членуване в LKVRP или в организацията на доставчика на услугата.

| (98) | Германия увери, че общият размер на помощта от 100 000 EUR за един бенефициер за период от три години не е бил превишен. В Рейнланд-Пфалц са били консултирани около 300 млекопроизводители на година, а в Саарланд около 100. Предвид факта, че годишният размер на отпуснатите средства е около 59 000 EUR в Рейнланд-Пфалц и около 13 000 EUR в Саарланд, средният размер на финансирането на бенефициер е около 197 EUR в Рейнланд-Пфалц и около 130 EUR в Саарланд. |
| --- | --- |

(98)

Германия увери, че общият размер на помощта от 100 000 EUR за един бенефициер за период от три години не е бил превишен. В Рейнланд-Пфалц са били консултирани около 300 млекопроизводители на година, а в Саарланд около 100. Предвид факта, че годишният размер на отпуснатите средства е около 59 000 EUR в Рейнланд-Пфалц и около 13 000 EUR в Саарланд, средният размер на финансирането на бенефициер е около 197 EUR в Рейнланд-Пфалц и около 130 EUR в Саарланд.

| (99) | Бенефициерите са били селскостопански производители (МСП) и сдружения на производители. |
| --- | --- |

(99)

Бенефициерите са били селскостопански производители (МСП) и сдружения на производители.

TH 3 и TH 4

TH 3 и TH 4

| (100) | Тюрингия е предоставила финансова помощ на Сдружението на провинцията Thüringer Milch e.V. (LVTM) за участието на панаири и потребителски изложения (Grüne Tage Thüringen) и организирането на конференции с цел разпространение на научна информация (Thüringer Milchtag) (подмярка TH 3). |
| --- | --- |

(100)

Тюрингия е предоставила финансова помощ на Сдружението на провинцията Thüringer Milch e.V. (LVTM) за участието на панаири и потребителски изложения (Grüne Tage Thüringen) и организирането на конференции с цел разпространение на научна информация (Thüringer Milchtag) (подмярка TH 3).

| (101) | В допълнение е било субсидирано публикуването на фактическа информация относно производители от региона (общи дейности за връзки с обществеността, Международен ден на млякото и Thüringer Milchkönigin) (подмярка TH 4). |
| --- | --- |

(101)

В допълнение е било субсидирано публикуването на фактическа информация относно производители от региона (общи дейности за връзки с обществеността, Международен ден на млякото и Thüringer Milchkönigin) (подмярка TH 4).

| (102) | Както разходите за материали, така и тези за персонал са отговаряли на условията за помощ. Бенефициерът е било LVTM. |
| --- | --- |

(102)

Както разходите за материали, така и тези за персонал са отговаряли на условията за помощ. Бенефициерът е било LVTM.

| (103) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (32) Германия изтъкна, че мярка TH 3 следва да бъде считана за съвместима с вътрешния пазар (точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г.). Целта на мярката е подобряване на ефикасността и професионализма в селското стопанство в Общността, което допринася за дългосрочната икономическа жизнеспособност на сектора. |
| --- | --- |

(103)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (32) Германия изтъкна, че мярка TH 3 следва да бъде считана за съвместима с вътрешния пазар (точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г.). Целта на мярката е подобряване на ефикасността и професионализма в селското стопанство в Общността, което допринася за дългосрочната икономическа жизнеспособност на сектора.

32

| (104) | Организирането на конференции за разпространението на научна информация (например Thüringer Milchtag) се урежда от точка 14.1, трето тире „Такси за консултации“ от Насоките за периода 2000—2006 г. Участието в търговски изложения и потребителски изложения, представящи млекопреработвателната промишленост на Тюрингия (например, Grüne Tage Thüringen), се урежда от точка 14.1, четвърто тире „Организиране на конкурси, изложения и панаири“. |
| --- | --- |

(104)

Организирането на конференции за разпространението на научна информация (например Thüringer Milchtag) се урежда от точка 14.1, трето тире „Такси за консултации“ от Насоките за периода 2000—2006 г. Участието в търговски изложения и потребителски изложения, представящи млекопреработвателната промишленост на Тюрингия (например, Grüne Tage Thüringen), се урежда от точка 14.1, четвърто тире „Организиране на конкурси, изложения и панаири“.

| (105) | Германия изтъкна, че мярката като цяло не е била ограничена до конкретна група, а е подпомагала сектора на млякото и млечните продукти като цяло (вж. точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г.). Предвидената помощ не е превишавала 100 000 EUR на бенефициер за период от три години. |
| --- | --- |

(105)

Германия изтъкна, че мярката като цяло не е била ограничена до конкретна група, а е подпомагала сектора на млякото и млечните продукти като цяло (вж. точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г.). Предвидената помощ не е превишавала 100 000 EUR на бенефициер за период от три години.

| (106) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (33) Германия изтъкна също така, че мярка TH 4 е била насочена върху „общи дейности за връзки с обществеността“. Нейната цел е била широкото разпространение на актуални научни констатации, свързани със свойствата на млякото и млечните продукти, и следователно е представлявала форма на техническа помощ по смисъла на точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г. Дейностите на Сдружението на провинцията Thüringer Milch e.V. могат да бъдат класифицирани като такси за консултации съгласно приложното поле на точка 14.1, трето тире от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(106)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (33) Германия изтъкна също така, че мярка TH 4 е била насочена върху „общи дейности за връзки с обществеността“. Нейната цел е била широкото разпространение на актуални научни констатации, свързани със свойствата на млякото и млечните продукти, и следователно е представлявала форма на техническа помощ по смисъла на точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г. Дейностите на Сдружението на провинцията Thüringer Milch e.V. могат да бъдат класифицирани като такси за консултации съгласно приложното поле на точка 14.1, трето тире от Насоките за периода 2000—2006 г.

33

| (107) | Разходите за всички щандове и кампании за потребителите на търговски панаири спадат към дейностите съгласно точка 14.1, четвърто тире от Насоките за периода 2000—2006 г. (организиране на конкурси, изложения и панаири). Събития за разпространение на резултатите на нови методи и констатации спадат към дейностите съгласно пето тире (други дейности за разпространението на нови методи). |
| --- | --- |

(107)

Разходите за всички щандове и кампании за потребителите на търговски панаири спадат към дейностите съгласно точка 14.1, четвърто тире от Насоките за периода 2000—2006 г. (организиране на конкурси, изложения и панаири). Събития за разпространение на резултатите на нови методи и констатации спадат към дейностите съгласно пето тире (други дейности за разпространението на нови методи).

| (108) | Мярката като цяло не е била ограничена до конкретна група, а от нея се е възползвал секторът на млякото и млечните продукти като цяло (вж. точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г.). |
| --- | --- |

(108)

Мярката като цяло не е била ограничена до конкретна група, а от нея се е възползвал секторът на млякото и млечните продукти като цяло (вж. точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г.).

| (109) | Размерът на предоставената помощ на бенефициер не е превишавал 100 000 EUR за период от три години. |
| --- | --- |

(109)

Размерът на предоставената помощ на бенефициер не е превишавал 100 000 EUR за период от три години.

TH 9 и TH 10

TH 9 и TH 10

| (110) | Тюрингия е предоставила финансова помощ за обучението на служители в млекодобивни стопанства (подмярка TH 9) и за насърчаването на професионални конкурси (подмярка TH 10). |
| --- | --- |

(110)

Тюрингия е предоставила финансова помощ за обучението на служители в млекодобивни стопанства (подмярка TH 9) и за насърчаването на професионални конкурси (подмярка TH 10).

| (111) | Курсовете за обучение са били насочени към работници в млекодобивни стопанства и са имали за цел подобряване на уменията на селскостопанските работници (свидетелство за квалификация за „доене на млечни животни“). Мярката е била координирана от Сдружението за обучение на селското население Тюрингия (Verein Landvolksbildung Thüringen, VLT). |
| --- | --- |

(111)

Курсовете за обучение са били насочени към работници в млекодобивни стопанства и са имали за цел подобряване на уменията на селскостопанските работници (свидетелство за квалификация за „доене на млечни животни“). Мярката е била координирана от Сдружението за обучение на селското население Тюрингия (Verein Landvolksbildung Thüringen, VLT).

| (112) | Втората мярка е финансирала организирането на професионални конкурси в областта на селекцията и доенето. Конкурсите са били организирани от Сдружението на младите селскостопански производители на провинция Тюрингия (Thüringer Landjugendverband e.V., TLJV) и Сдружението на доячите на провинция Тюрингия (Thüringer Melkergemeinschaft e.V., TMG). Като части от мярката са били финансирани подготовката и провеждането на конкурси и участието в трансрегионални конкурси. |
| --- | --- |

(112)

Втората мярка е финансирала организирането на професионални конкурси в областта на селекцията и доенето. Конкурсите са били организирани от Сдружението на младите селскостопански производители на провинция Тюрингия (Thüringer Landjugendverband e.V., TLJV) и Сдружението на доячите на провинция Тюрингия (Thüringer Melkergemeinschaft e.V., TMG). Като части от мярката са били финансирани подготовката и провеждането на конкурси и участието в трансрегионални конкурси.

| (113) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (34) Германия заяви, че обучението по подмярка TH 9 е било насочено към служители, работещи в стопанства с млекодайни крави. Обучението е било проведено от Сдружението за обучение на селското население на Тюрингия. Плащанията е трябвало да бъдат класифицирани като такса за услуги, платена на сдружението за действително предоставените услуги, които се изчисляват и възстановяват по пазарни ставки. |
| --- | --- |

(113)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (34) Германия заяви, че обучението по подмярка TH 9 е било насочено към служители, работещи в стопанства с млекодайни крави. Обучението е било проведено от Сдружението за обучение на селското население на Тюрингия. Плащанията е трябвало да бъдат класифицирани като такса за услуги, платена на сдружението за действително предоставените услуги, които се изчисляват и възстановяват по пазарни ставки.

34

| (114) | Поради това Германия поддържа виждането си, че условията за предоставяне на държавна помощ съгласно член 107 от ДФЕС не са изпълнени. Условията за предоставяне на държавна помощ съгласно член 107 от ДФЕС не са били изпълнени по същия начин и във връзка с обучението, предложено на служителите, тъй като плащанията не са били предназначени за определено предприятие. |
| --- | --- |

(114)

Поради това Германия поддържа виждането си, че условията за предоставяне на държавна помощ съгласно член 107 от ДФЕС не са изпълнени. Условията за предоставяне на държавна помощ съгласно член 107 от ДФЕС не са били изпълнени по същия начин и във връзка с обучението, предложено на служителите, тъй като плащанията не са били предназначени за определено предприятие.

| (115) | Като алтернатива беше изтъкнато, че за тази мярка са били изпълнени изискванията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г.. В посочения случай става въпрос за обучение за селскостопански производители по гореспоменатите теми и по този начин са спазени условията на точка 14.1, първо тире от насоките. Всички лица, които са осъществявали дейност в съответния район, са имали възможността да участват в обучения от горепосочения вид въз основа на обективно определени критерии. Следователно условията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са били спазени. Максималната допустима граница в размер на 100 000 EUR на бенефициер за период от три години не е била превишена (точка 14.3). Напротив, кумулативният размер на помощта по тази подмярка не е превишавал 100 000 EUR за период от три години. |
| --- | --- |

(115)

Като алтернатива беше изтъкнато, че за тази мярка са били изпълнени изискванията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г.. В посочения случай става въпрос за обучение за селскостопански производители по гореспоменатите теми и по този начин са спазени условията на точка 14.1, първо тире от насоките. Всички лица, които са осъществявали дейност в съответния район, са имали възможността да участват в обучения от горепосочения вид въз основа на обективно определени критерии. Следователно условията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са били спазени. Максималната допустима граница в размер на 100 000 EUR на бенефициер за период от три години не е била превишена (точка 14.3). Напротив, кумулативният размер на помощта по тази подмярка не е превишавал 100 000 EUR за период от три години.

| (116) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (35) Германия също така изтъкна във връзка с подмярка TH 10, че по тази мярка са били финансирани организирането и провеждането на професионални конкурси в областта на селекцията в животновъдството и млекопроизводството. Конкурсите са били организирани от TLJV и TMG. Организаторите са получили стандартни, изчислени по пазарни ставки такси за организирането и провеждането на трансрегионални събития или участието в тях. |
| --- | --- |

(116)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (35) Германия също така изтъкна във връзка с подмярка TH 10, че по тази мярка са били финансирани организирането и провеждането на професионални конкурси в областта на селекцията в животновъдството и млекопроизводството. Конкурсите са били организирани от TLJV и TMG. Организаторите са получили стандартни, изчислени по пазарни ставки такси за организирането и провеждането на трансрегионални събития или участието в тях.

35

| (117) | Тъй като плащанията се считат за такси за услуги, с които се компенсират еквивалентни разходи, не е имало каквото и да било по-благоприятно третиране и следователно, никакво правно значение във връзка с държавна помощ. |
| --- | --- |

(117)

Тъй като плащанията се считат за такси за услуги, с които се компенсират еквивалентни разходи, не е имало каквото и да било по-благоприятно третиране и следователно, никакво правно значение във връзка с държавна помощ.

| (118) | Като алтернатива беше изтъкнато, че изискванията, определени в точка 14, четвърто тире от Насоките за периода 2000—2006 г., за тази мярка са били изпълнени. Държавната помощ не е била ограничена до избрани групи. Всички лица, които са осъществявали дейност в съответния район, са имали възможността да участват в професионални конкурси от вида, описан по-горе, въз основа на обективно определени критерии. Следователно условията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са били спазени. Максималната допустима граница в размер на 100 000 EUR на бенефициер за период от три години, определена в точка 14.3 от насоките, не е била превишена. Напротив, кумулативният размер на помощта по тази подмярка не е превишавал 100 000 EUR за период от три години. |
| --- | --- |

(118)

Като алтернатива беше изтъкнато, че изискванията, определени в точка 14, четвърто тире от Насоките за периода 2000—2006 г., за тази мярка са били изпълнени. Държавната помощ не е била ограничена до избрани групи. Всички лица, които са осъществявали дейност в съответния район, са имали възможността да участват в професионални конкурси от вида, описан по-горе, въз основа на обективно определени критерии. Следователно условията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са били спазени. Максималната допустима граница в размер на 100 000 EUR на бенефициер за период от три години, определена в точка 14.3 от насоките, не е била превишена. Напротив, кумулативният размер на помощта по тази подмярка не е превишавал 100 000 EUR за период от три години.

Техническа помощ от 2007 г. нататък

Техническа помощ от 2007 г. нататък

RP 2

RP 2

| (119) | Провинция Рейнланд-Пфалц е предоставила финансова помощ на предприятия от сектора на преработването и предлагането на пазара за участието им в събития за споделяне на познания между предприятия, в конкурси, изложения и панаири (подмярка RP 2). Тази помощ не е била ограничена до първото участие на предприятие в даден панаир или изложение. Интензитетът на помощта е бил ограничен до 10 % от доказаните разходи, но не повече от 5 200 EUR на предприятие и събитие. |
| --- | --- |

(119)

Провинция Рейнланд-Пфалц е предоставила финансова помощ на предприятия от сектора на преработването и предлагането на пазара за участието им в събития за споделяне на познания между предприятия, в конкурси, изложения и панаири (подмярка RP 2). Тази помощ не е била ограничена до първото участие на предприятие в даден панаир или изложение. Интензитетът на помощта е бил ограничен до 10 % от доказаните разходи, но не повече от 5 200 EUR на предприятие и събитие.

| (120) | Съгласно точка 105 от Насоките на Общността за държавни помощи в секторите на земеделието и горското стопанство 2007—2013 г. (36) (по-нататък „Насоките за периода 2007—2013 г.“) държавна помощ за предоставянето на техническа помощ на предприятия, осъществяващи дейност в областта на преработването и предлагането на пазара на селскостопански продукти трябва да изпълнява всички условия на член 5 от Регламент (ЕО) No 70/2001 на Комисията (37), впоследствие заменен с член 27, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 800/2008 на Комисията (38). Съгласно тези правила интензитетът на помощта не трябва да превишава 50 % от допустимите разходи. Допустимите разходи за разходите, направени за наемане, подреждане и обслужване на щанда при първото участие на предприятие в който и да било панаир или изложение. Точка 106 от Насоките за периода 2007—2013 г. предвижда, че държавна помощ за покриване на разходите, обхванати от точки 104 и 105, не може да бъде предоставяна на големи предприятия. |
| --- | --- |

(120)

Съгласно точка 105 от Насоките на Общността за държавни помощи в секторите на земеделието и горското стопанство 2007—2013 г. (36) (по-нататък „Насоките за периода 2007—2013 г.“) държавна помощ за предоставянето на техническа помощ на предприятия, осъществяващи дейност в областта на преработването и предлагането на пазара на селскостопански продукти трябва да изпълнява всички условия на член 5 от Регламент (ЕО) No 70/2001 на Комисията (37), впоследствие заменен с член 27, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 800/2008 на Комисията (38). Съгласно тези правила интензитетът на помощта не трябва да превишава 50 % от допустимите разходи. Допустимите разходи за разходите, направени за наемане, подреждане и обслужване на щанда при първото участие на предприятие в който и да било панаир или изложение. Точка 106 от Насоките за периода 2007—2013 г. предвижда, че държавна помощ за покриване на разходите, обхванати от точки 104 и 105, не може да бъде предоставяна на големи предприятия.

36

37

38

първото

| (121) | Тъй като Германия не е доказала, че по отношение на тази мярка е било изпълнено всяко от горепосочените условия за техническа помощ, в решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно нейната съвместимост с вътрешния пазар. В решението за откриване на процедурата Германия беше приканена да представи пълна оценка на съответните мерки в светлината на гореизложените критерии, както и да предостави подходяща документация, потвърждаваща нейните отговори (39). |
| --- | --- |

(121)

Тъй като Германия не е доказала, че по отношение на тази мярка е било изпълнено всяко от горепосочените условия за техническа помощ, в решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно нейната съвместимост с вътрешния пазар. В решението за откриване на процедурата Германия беше приканена да представи пълна оценка на съответните мерки в светлината на гореизложените критерии, както и да предостави подходяща документация, потвърждаваща нейните отговори (39).

39

| (122) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (40) Германия разясни, че провинция Рейнланд-Пфалц ще реагира на опасенията на Комисията и ще измени правилата за допустимост за бъдещи субсидии така, че да може да бъде субсидирано само първото участие на предприятие в даден панаир или изложение. Германия изтъкна, че по този начин изискванията, определени в раздел IV.K от Насоките за периода 2007—2013 г. във връзка с член 15, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1857/2006 (41) са били изпълнени. |
| --- | --- |

(122)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (40) Германия разясни, че провинция Рейнланд-Пфалц ще реагира на опасенията на Комисията и ще измени правилата за допустимост за бъдещи субсидии така, че да може да бъде субсидирано само първото участие на предприятие в даден панаир или изложение. Германия изтъкна, че по този начин изискванията, определени в раздел IV.K от Насоките за периода 2007—2013 г. във връзка с член 15, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1857/2006 (41) са били изпълнени.

40

първото

41

| (123) | Финансираните проекти са били повторно оценени от германските власти с оглед на това допълнително изискване. През отделни години са били извършени следните плащания във връзка с повторното участие на предприятие в даден панаир или изложение.















  Година | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Брой | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 3 | 3 | 6 |
| Сума в EUR | 5 113 | 5 113 | 10 226 | 5 113 | 10 226 | 5 113 | 10 226 | 5 113 | 2 500 | 1 764 |

(123)

Финансираните проекти са били повторно оценени от германските власти с оглед на това допълнително изискване. През отделни години са били извършени следните плащания във връзка с повторното участие на предприятие в даден панаир или изложение.

Година

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

Брой

2

2

1

1

2

1

2

3

3

6

Сума в EUR

5 113

5 113

10 226

5 113

10 226

5 113

10 226

5 113

2 500

1 764

| (124) | На 30 юни 2016 г. Федералното министерство на храните и селското стопанство уведоми Комисията (вж. съображение 16), че мярка RP 2 не е била ограничена до МСП в периода от 2007 г. нататък. Двете предприятия Hochwald Foods GmbH и MUH Arla eG също са получили помощ по тази мярка. |
| --- | --- |

(124)

На 30 юни 2016 г. Федералното министерство на храните и селското стопанство уведоми Комисията (вж. съображение 16), че мярка RP 2 не е била ограничена до МСП в периода от 2007 г. нататък. Двете предприятия Hochwald Foods GmbH и MUH Arla eG също са получили помощ по тази мярка.

| (125) | В своите мнения от 13 януари 2017 г. Германия посочи, че допустимите разходи за въпросната подмярка в периода от 2007 г. нататък са били свързани единствено с подреждане на изложбен щанд. През този период не са били субсидирани никакви други разходи. |
| --- | --- |

(125)

В своите мнения от 13 януари 2017 г. Германия посочи, че допустимите разходи за въпросната подмярка в периода от 2007 г. нататък са били свързани единствено с подреждане на изложбен щанд. През този период не са били субсидирани никакви други разходи.

2.2.   Помощ за подобряване на качеството на доставеното мляко (2001—2006 г.)

Помощ за подобряване на качеството на доставеното мляко (2001—2006 г.)

| (126) | Провинции Баден-Вюртемберг, Долна Саксония и Тюрингия (подмерки BW 10, BW 11, NI 1 и TH 5) са предоставили финансова помощ за подобряване на качеството на доставеното мляко чрез консултиране и обучение на производителите на млечни продукти, съставяне и актуализиране на бази данни и проверки на производители на млечни продукти във връзка с въвеждането на системи за осигуряване на качество „Управление на качеството на млякото QM Milch“ (42). Целта на мерките е била подобряване на качеството на доставеното мляко. Не са били субсидирани нито обученията на инспекторите за придобиване на специализирани познания, нито акредитирането на одобрените лаборатории. |
| --- | --- |

(126)

Провинции Баден-Вюртемберг, Долна Саксония и Тюрингия (подмерки BW 10, BW 11, NI 1 и TH 5) са предоставили финансова помощ за подобряване на качеството на доставеното мляко чрез консултиране и обучение на производителите на млечни продукти, съставяне и актуализиране на бази данни и проверки на производители на млечни продукти във връзка с въвеждането на системи за осигуряване на качество „Управление на качеството на млякото QM Milch“ (42). Целта на мерките е била подобряване на качеството на доставеното мляко. Не са били субсидирани нито обученията на инспекторите за придобиване на специализирани познания, нито акредитирането на одобрените лаборатории.

42

| (127) | Крайните бенефициери на тези подмерки са били произвеждащите мляко селскостопански МСП в първичния сектор. Според Германия помощта е била достъпна за всички селскостопански производители в съответния район, които са отговаряли на условията за помощ въз основа на обективно определени условия (43). |
| --- | --- |

(127)

Крайните бенефициери на тези подмерки са били произвеждащите мляко селскостопански МСП в първичния сектор. Според Германия помощта е била достъпна за всички селскостопански производители в съответния район, които са отговаряли на условията за помощ въз основа на обективно определени условия (43).

43

| (128) | Между 2001 и 2011 г. размерът на изразходваните бюджетни средства (сумарно за всичките провинции) възлиза на около 3,3 милиона евро. |
| --- | --- |

(128)

Между 2001 и 2011 г. размерът на изразходваните бюджетни средства (сумарно за всичките провинции) възлиза на около 3,3 милиона евро.

| (129) | Според информацията, предоставена от германските власти, интензитетът на помощта е бил в максимален размер на 100 % от допустимите разходи в периода 2001—2011 г. Германските власти посочиха, че срокът за финансирането на мярката е изтекъл на 31 декември 2012 г. в Баден-Вюртемберг и е бил ограничен до 31 декември 2014 г. в Долна Саксония и Тюрингия. |
| --- | --- |

(129)

Според информацията, предоставена от германските власти, интензитетът на помощта е бил в максимален размер на 100 % от допустимите разходи в периода 2001—2011 г. Германските власти посочиха, че срокът за финансирането на мярката е изтекъл на 31 декември 2012 г. в Баден-Вюртемберг и е бил ограничен до 31 декември 2014 г. в Долна Саксония и Тюрингия.

| (130) | В решението за откриване на процедурата от Германия е поискано да предостави подробна оценка съгласно Насоките за периода 2000—2006 г. (по-специално точка 13.2: максимум 50 % от допустимите разходи или 100 000 EUR на бенефициер за период от три години, която от стойностите е по-висока) (44). |
| --- | --- |

(130)

В решението за откриване на процедурата от Германия е поискано да предостави подробна оценка съгласно Насоките за периода 2000—2006 г. (по-специално точка 13.2: максимум 50 % от допустимите разходи или 100 000 EUR на бенефициер за период от три години, която от стойностите е по-висока) (44).

44

BW 10 и BW 11

BW 10 и BW 11

| (131) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (45) Германия посочи, че тези мерки са били проведени от сдружението Milchprüfring Baden-Württemberg (BW 10) и от Сдружението на млечния сектор Баден-Вюртемберг (Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg) (BW 11). |
| --- | --- |

(131)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (45) Германия посочи, че тези мерки са били проведени от сдружението Milchprüfring Baden-Württemberg (BW 10) и от Сдружението на млечния сектор Баден-Вюртемберг (Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg) (BW 11).

45

| (132) | Според Германия бенефициерите на дейността са били стопанствата за млекопроизводство (млекопроизводителите), които са участвали в системата за осигуряване на качество „QM Milch“. |
| --- | --- |

(132)

Според Германия бенефициерите на дейността са били стопанствата за млекопроизводство (млекопроизводителите), които са участвали в системата за осигуряване на качество „QM Milch“.

| (133) | В случая на мярка BW 10 са били субсидирани извършването на одити в млекодобивни стопанства (46) и разходите за първоначално сертифициране (предварителен одит на стопанството и евентуално последващ одит) от признат сертифициращ орган. |
| --- | --- |

(133)

В случая на мярка BW 10 са били субсидирани извършването на одити в млекодобивни стопанства (46) и разходите за първоначално сертифициране (предварителен одит на стопанството и евентуално последващ одит) от признат сертифициращ орган.

46

| (134) | В случая на мярка BW 11 са били финансирани информационни и консултативни дейности във връзка с въвеждането на системите за осигуряване на качество (47). По мнение на Германия тези плащания зависят пропорционално от броя на млекопроизводителите, които са внедрили системата за управление на качество („QM-Milch“). |
| --- | --- |

(134)

В случая на мярка BW 11 са били финансирани информационни и консултативни дейности във връзка с въвеждането на системите за осигуряване на качество (47). По мнение на Германия тези плащания зависят пропорционално от броя на млекопроизводителите, които са внедрили системата за управление на качество („QM-Milch“).

47

| (135) | Според Германия общият размер на разходите е бил 478 575 EUR. Били са финансирани 4 500 млекопроизводители във връзка с първоначалното сертифициране за внедряване на системата за осигуряване на качество. Следователно разходите са били в размер на 106 EUR на бенефициер. |
| --- | --- |

(135)

Според Германия общият размер на разходите е бил 478 575 EUR. Били са финансирани 4 500 млекопроизводители във връзка с първоначалното сертифициране за внедряване на системата за осигуряване на качество. Следователно разходите са били в размер на 106 EUR на бенефициер.

NI 1

NI 1

| (136) | Долна Саксония е предоставила финансова помощ за внедряването на система за осигуряване на качество за млекопроизводителите (а не за фирмите от сектора на преработването и предлагането на пазара). За прилагането на мярката е било упълномощено LVMN. |
| --- | --- |

(136)

Долна Саксония е предоставила финансова помощ за внедряването на система за осигуряване на качество за млекопроизводителите (а не за фирмите от сектора на преработването и предлагането на пазара). За прилагането на мярката е било упълномощено LVMN.

| (137) | Според мненията на Германия от 20 септември 2013 г. (48) в периода 2001—2005 г. са били финансирани подготвителните дейности за внедряването на системата за осигуряване на качество „QM-Milch“ (основно консултантски услуги, предоставяни на селскостопанските производители, които са искали да въведат системата „QM-Milch“), а от 2003 г. нататък — проведените в рамките на тази система за осигуряване на качество одити на стопанства. От 2003 г. нататък разходите за координиране на системата за осигуряване на качество и създаването на база данни също са били финансирани. |
| --- | --- |

(137)

Според мненията на Германия от 20 септември 2013 г. (48) в периода 2001—2005 г. са били финансирани подготвителните дейности за внедряването на системата за осигуряване на качество „QM-Milch“ (основно консултантски услуги, предоставяни на селскостопанските производители, които са искали да въведат системата „QM-Milch“), а от 2003 г. нататък — проведените в рамките на тази система за осигуряване на качество одити на стопанства. От 2003 г. нататък разходите за координиране на системата за осигуряване на качество и създаването на база данни също са били финансирани.

48

| (138) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. (49) Германия изтъкна, че помощта, предоставена за консултантски услуги, е била в размер на 50 % от разходите, и че нейният размер е бил 12,78 EUR на случай за всеки селскостопански производител, като съответно не е бил превишен горният праг, посочен в точка 13.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. Що се отнася до одитите на стопанства, проведени от 2003 г. нататък, интензитетът на помощта е бил 50 % от разходите и 35 EUR на селскостопански производител за период от три години. |
| --- | --- |

(138)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. (49) Германия изтъкна, че помощта, предоставена за консултантски услуги, е била в размер на 50 % от разходите, и че нейният размер е бил 12,78 EUR на случай за всеки селскостопански производител, като съответно не е бил превишен горният праг, посочен в точка 13.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. Що се отнася до одитите на стопанства, проведени от 2003 г. нататък, интензитетът на помощта е бил 50 % от разходите и 35 EUR на селскостопански производител за период от три години.

49

| (139) | Германия е потвърдила, че проверките в хода на одитите на стопанствата са били извършвани от или от името на трети страни. Сдружението за контрол на провинция Долна Саксония (Landeskontrollverband Niedersachsen) е било определено за независима одиторска институция. |
| --- | --- |

(139)

Германия е потвърдила, че проверките в хода на одитите на стопанствата са били извършвани от или от името на трети страни. Сдружението за контрол на провинция Долна Саксония (Landeskontrollverband Niedersachsen) е било определено за независима одиторска институция.

TH 5

TH 5

| (140) | Мярката е била въведена през 2004 г. (50). Мярката е била осъществена от Сдружението на Тюрингия за услуги и проверки за качество в животновъдството (Thüringer Verband für Leistungs- und Qualitätsprüfungen in der Tierzucht (TVLEV). |
| --- | --- |

(140)

Мярката е била въведена през 2004 г. (50). Мярката е била осъществена от Сдружението на Тюрингия за услуги и проверки за качество в животновъдството (Thüringer Verband für Leistungs- und Qualitätsprüfungen in der Tierzucht (TVLEV).

50

| (141) | Според Германия от таксата върху млякото са били финансирани разходите за първоначално сертифициране, необходим повторен одит след три години и създаване и поддържане на бази данни. В периода 2004—2006 г. производителите са били субсидирани единствено за първоначално сертифициране. Средният размер на помощта, предоставена на отделни производители, е бил приблизително 83 EUR. |
| --- | --- |

(141)

Според Германия от таксата върху млякото са били финансирани разходите за първоначално сертифициране, необходим повторен одит след три години и създаване и поддържане на бази данни. В периода 2004—2006 г. производителите са били субсидирани единствено за първоначално сертифициране. Средният размер на помощта, предоставена на отделни производители, е бил приблизително 83 EUR.

| (142) | Бенефициерите на тази мярка са били млекопроизводители. |
| --- | --- |

(142)

Бенефициерите на тази мярка са били млекопроизводители.

3.   ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

| (143) | В решението за откриване на процедурата Комисията установява, че са изпълнени всички условия за наличието на държавна помощ (51). |
| --- | --- |

(143)

В решението за откриване на процедурата Комисията установява, че са изпълнени всички условия за наличието на държавна помощ (51).

51

| (144) | Комисията откри процедурата съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС, тъй като тя имаше съмнения, базирайки се на информацията, с която разполагаше към онзи момент, за това дали определени подмерки са съвместими с вътрешния пазар (вж. съображение 18). |
| --- | --- |

(144)

Комисията откри процедурата съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС, тъй като тя имаше съмнения, базирайки се на информацията, с която разполагаше към онзи момент, за това дали определени подмерки са съвместими с вътрешния пазар (вж. съображение 18).

4.   МНЕНИЯ НА ГЕРМАНИЯ ОТНОСНО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

МНЕНИЯ НА ГЕРМАНИЯ ОТНОСНО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

| (145) | Германските власти представиха своите мнения на Комисията на 20 септември 2013 г., 27 февруари 2015 г. и 13 януари 2017 г. Обобщено представяне на мненията на германските власти относно отделните мерки може да бъде намерено в описанията на мерките по-горе (вж. точка 2: Описание на мерките и мнения на германските власти). |
| --- | --- |

(145)

Германските власти представиха своите мнения на Комисията на 20 септември 2013 г., 27 февруари 2015 г. и 13 януари 2017 г. Обобщено представяне на мненията на германските власти относно отделните мерки може да бъде намерено в описанията на мерките по-горе (вж. точка 2: Описание на мерките и мнения на германските власти).

5.   МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРОСВАНИТЕ СТРАНИ ОТНОСНО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРОСВАНИТЕ СТРАНИ ОТНОСНО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

| (146) | Между 6 и 18 февруари 2014 г. Комисията получи десет набора от мнения от заинтересовани страни, свързани с мерките, които са в основата на настоящото решение (52). |
| --- | --- |

(146)

Между 6 и 18 февруари 2014 г. Комисията получи десет набора от мнения от заинтересовани страни, свързани с мерките, които са в основата на настоящото решение (52).

52

| (147) | В своите мнения от 6 февруари 2014 г., получени на 13 февруари 2014 г., Сдружението на млекопроизводителите на Бавария (Verband der Milcherzeuger Bayern e.V., VMB) изрази своята изненада по отношение на мярка BY 3 във връзка с факта, че решението за откриване на процедурата е поставило под въпрос от гледна точка на държавна помощ мерките, проведени от VMB до 2006 г., докато мерките, приложени от 2007 г. нататък, не са били обжалвани. Във връзка с това VMB припомни, че приоритетите на задачите и начинът на изпълнение на дейностите му не са се променяли от 1954 г. насам, и че VMB е получавало средства от „такси върху млякото“ от 1957 г. насам. В своите мнения VMB освен това отбеляза, че услугите, които то е предлагало, не са представлявали конкретна „техническа помощ“ за отделни предприятия, а по-скоро предоставяне на обща техническа и фактическа информация, еднакво достъпна за всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

(147)

В своите мнения от 6 февруари 2014 г., получени на 13 февруари 2014 г., Сдружението на млекопроизводителите на Бавария (Verband der Milcherzeuger Bayern e.V., VMB) изрази своята изненада по отношение на мярка BY 3 във връзка с факта, че решението за откриване на процедурата е поставило под въпрос от гледна точка на държавна помощ мерките, проведени от VMB до 2006 г., докато мерките, приложени от 2007 г. нататък, не са били обжалвани. Във връзка с това VMB припомни, че приоритетите на задачите и начинът на изпълнение на дейностите му не са се променяли от 1954 г. насам, и че VMB е получавало средства от „такси върху млякото“ от 1957 г. насам. В своите мнения VMB освен това отбеляза, че услугите, които то е предлагало, не са представлявали конкретна „техническа помощ“ за отделни предприятия, а по-скоро предоставяне на обща техническа и фактическа информация, еднакво достъпна за всички заинтересовани страни.

| (148) | В своите мнения от 4 февруари 2014 г., получени от Комисията на 6 февруари, Сдружението на млечния сектор Алгой-Швабия (Milchwirtschaftliche Verein Allgäu-Schwaben e.V (MV) заяви по отношение на мярка BY 10, че целта на тази мярка е разпространението на ноу-хау и познания по въпроси, свързани с млякото и млечните продукти (например закони за храните) на държавни и други институции. За тази цел служителите на MUVA получават достъп до значима за сектора информация, след което те я обработват и предават (под формата на становища, лекции и публикации, по-специално на съответните органи). Освен че бюлетините на MUVA се прилагат към Deutsche Molkereizeitung (германския вестник за млякото и млечните продукти), се разпространяват значими материали с цел разпространяване на информация относно осигуряването на качество (хигиена, безопасност на производството). Според MV това представлява всеобхватна дейност, резултатите от която не са в полза на отделни стопанства, а по-скоро са предоставени на вниманието на определени органи за целите на квалификация. |
| --- | --- |

(148)

В своите мнения от 4 февруари 2014 г., получени от Комисията на 6 февруари, Сдружението на млечния сектор Алгой-Швабия (Milchwirtschaftliche Verein Allgäu-Schwaben e.V (MV) заяви по отношение на мярка BY 10, че целта на тази мярка е разпространението на ноу-хау и познания по въпроси, свързани с млякото и млечните продукти (например закони за храните) на държавни и други институции. За тази цел служителите на MUVA получават достъп до значима за сектора информация, след което те я обработват и предават (под формата на становища, лекции и публикации, по-специално на съответните органи). Освен че бюлетините на MUVA се прилагат към Deutsche Molkereizeitung (германския вестник за млякото и млечните продукти), се разпространяват значими материали с цел разпространяване на информация относно осигуряването на качество (хигиена, безопасност на производството). Според MV това представлява всеобхватна дейност, резултатите от която не са в полза на отделни стопанства, а по-скоро са предоставени на вниманието на определени органи за целите на квалификация.

Deutsche Molkereizeitung

| (149) | В писмото си от 4 февруари 2014 г., получено от Комисията на 11 февруари 2014 г., Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Хесен (LVMH) е изразило мнението си във връзка с мерки HE 2, HE 3 и HE 9, изпълнени от него. На първо място то е отбелязало, че противно на изявлението, приложено към решението на Комисията за откриване на процедурата, от въпросните мерки не са се възползвали само млекопреработвателни предприятия, а целият сектор на млякото и млечните продукти. Във връзка със съдържанието LVMH е гарантирало по мярка HE3, че общите дейности за връзки с обществеността са били съсредоточени върху предоставянето на информация и образование за потребителите, като на потребителите е предоставяно образование на неутрално равнище, независимо от млекопреработвателните предприятия.
  Във връзка с мярка HE 2, „Fortbildung für Erzeuger durch das Innovationsteam“ (Обучение за производители, предоставено от екипа за иновации), LVMH отбеляза, че тя е била съсредоточена върху трансфера на знания. Актуална информация и резултати от проучвания са били събирани, преработвани за използване от селскостопански производители и оповестявани, наред с другото, под формата на лекции, конференции и курсове за обучение.
  Мерки HE2 и HE9 са насърчавали специални събития за обучение и квалификация на млади професионалисти, селскостопански производители и селскостопански работници, като всички селскостопански производители или селскостопански работници са имали възможността да участват в обучението при равни условия. |
| --- | --- |

(149)

В писмото си от 4 февруари 2014 г., получено от Комисията на 11 февруари 2014 г., Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Хесен (LVMH) е изразило мнението си във връзка с мерки HE 2, HE 3 и HE 9, изпълнени от него. На първо място то е отбелязало, че противно на изявлението, приложено към решението на Комисията за откриване на процедурата, от въпросните мерки не са се възползвали само млекопреработвателни предприятия, а целият сектор на млякото и млечните продукти. Във връзка със съдържанието LVMH е гарантирало по мярка HE3, че общите дейности за връзки с обществеността са били съсредоточени върху предоставянето на информация и образование за потребителите, като на потребителите е предоставяно образование на неутрално равнище, независимо от млекопреработвателните предприятия.

Във връзка с мярка HE 2, „Fortbildung für Erzeuger durch das Innovationsteam“ (Обучение за производители, предоставено от екипа за иновации), LVMH отбеляза, че тя е била съсредоточена върху трансфера на знания. Актуална информация и резултати от проучвания са били събирани, преработвани за използване от селскостопански производители и оповестявани, наред с другото, под формата на лекции, конференции и курсове за обучение.

Мерки HE2 и HE9 са насърчавали специални събития за обучение и квалификация на млади професионалисти, селскостопански производители и селскостопански работници, като всички селскостопански производители или селскостопански работници са имали възможността да участват в обучението при равни условия.

| (150) | В своите писма от 6 февруари 2014 г., получени от Комисията на 10 февруари 2014 г. и 11 февруари 2014 г., Сдружението за контрол на провинция Северен Рейн — Вестфалия (Landeskontrollverband Nordrhein-Westfalen e.V.) и съответно Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Северен Рейн — Вестфалия напълно подкрепиха мненията, изразени от Германия на 20 септември 2013 г. по отношение на мерките, осъществени в провинция Северен Рейн — Вестфалия. |
| --- | --- |

(150)

В своите писма от 6 февруари 2014 г., получени от Комисията на 10 февруари 2014 г. и 11 февруари 2014 г., Сдружението за контрол на провинция Северен Рейн — Вестфалия (Landeskontrollverband Nordrhein-Westfalen e.V.) и съответно Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Северен Рейн — Вестфалия напълно подкрепиха мненията, изразени от Германия на 20 септември 2013 г. по отношение на мерките, осъществени в провинция Северен Рейн — Вестфалия.

| (151) | По подобен начин в общото им писмо от 6 февруари 2014 г., получено от Комисията на 11 февруари 2014 г., Сдружението на селскостопанските производители на Рейнланд (Rheinischer Landwirtschafts-Verband e.V.) и Сдружението на селскостопанските производители на Вестфалия-Липе (Westfälisch-Lippischer Landwirtschaftsverband e.V.) подкрепиха мненията, изразени от Германия на 20 септември 2013 г. във връзка с мярка NW 5. |
| --- | --- |

(151)

По подобен начин в общото им писмо от 6 февруари 2014 г., получено от Комисията на 11 февруари 2014 г., Сдружението на селскостопанските производители на Рейнланд (Rheinischer Landwirtschafts-Verband e.V.) и Сдружението на селскостопанските производители на Вестфалия-Липе (Westfälisch-Lippischer Landwirtschaftsverband e.V.) подкрепиха мненията, изразени от Германия на 20 септември 2013 г. във връзка с мярка NW 5.

| (152) | В своето писмо от 6 февруари 2014 г., получено от Комисията на 11 февруари 2014 г., Сдружението на провинцията Thüringer Milch e.V. напълно подкрепи мненията, изразени от Германия на 20 септември 2013 г. по отношение на мерките, осъществени в провинция Тюрингия. |
| --- | --- |

(152)

В своето писмо от 6 февруари 2014 г., получено от Комисията на 11 февруари 2014 г., Сдружението на провинцията Thüringer Milch e.V. напълно подкрепи мненията, изразени от Германия на 20 септември 2013 г. по отношение на мерките, осъществени в провинция Тюрингия.

| (153) | В своите мнения от 10 февруари 2014 г., получени от Комисията на 14 февруари 2014 г., Консорциумът в млечния сектор на провинция Рейнланд-Пфалц (MILAG) посочи по отношение на мярка RP 1, че тя е била с общ характер. Мярката е била свързана с обща информация относно млякото като хранителен продукт; целта не е била разубеждаване на потребителите да купуват млечни продукти от други държави членки. Освен това не са били популяризирани отделни марки или продукти на избрани предприятия/отделни производители. Поради това MILAG не счита, че тази мярка представлява форма на държавна помощ. Като алтернатива в своите мнения MILAGпосочи относно същата мярка, че тя във всеки случай е изпълнявала по същество изискванията на насоките, приложими към онзи момент, и може да се счита за предоставяне на техническа помощ съгласно точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г. По-специално мярката е била принципно достъпна за всички потребители и следователно също така за участниците на пазара в сектора на млякото и млечните продукти. Тя е включвала изцяло обучение за потребителите и не е представлявала каквато и да било помощ за млекопреработвателните предприятия, а по-скоро е била свързана с предоставяне на обща информация на потребителите.
  Във връзка с мярка RP 2 MILAG счита, че допълнителното изискване за финансиране, съгласно което само първото участие на предприятие в даден панаир или изложение може да бъде субсидирано, изпълнява съответните условия на правилата за държавна помощ.
  Във връзка с мярка RP 5 MILAG посочи, че мярката е била съсредоточена върху предлагане на специални консултации, свързани с технологията за доене, на заинтересовани млекопроизводители, избрани за конкретния случай. Това предложение е било достъпно за всички млекопроизводители в Рейнланд-Пфалц, като не е било необходимо членство в Сдружението за контрол на провинцията (Landeskontrollverband), т.е. органа, предлагащ консултациите. Продължаващи консултантски услуги или такива, които са използвани през редовни интервали от време, не са отговаряли на условията за финансиране, нито са били извършвани директни плащания към селскостопанските производители. Следователно мярката е била съвместима с изискванията за държавна помощ и за периода 28 ноември 2001 г.—31 декември 2006 г. Освен това според MILAG помощта за консултантски услуги съгласно точка 14.1, трето тире от Насоките за периода 2000—2006 г. не зависи от разпространението на нови методики. MILAG също така увери, че общият размер на предоставената помощ не е превишавал 100 000 EUR на бенефициер за период от три години. Средният размер на финансирането на бенефициер на година е бил 197 EUR. |
| --- | --- |

(153)

В своите мнения от 10 февруари 2014 г., получени от Комисията на 14 февруари 2014 г., Консорциумът в млечния сектор на провинция Рейнланд-Пфалц (MILAG) посочи по отношение на мярка RP 1, че тя е била с общ характер. Мярката е била свързана с обща информация относно млякото като хранителен продукт; целта не е била разубеждаване на потребителите да купуват млечни продукти от други държави членки. Освен това не са били популяризирани отделни марки или продукти на избрани предприятия/отделни производители. Поради това MILAG не счита, че тази мярка представлява форма на държавна помощ. Като алтернатива в своите мнения MILAGпосочи относно същата мярка, че тя във всеки случай е изпълнявала по същество изискванията на насоките, приложими към онзи момент, и може да се счита за предоставяне на техническа помощ съгласно точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г. По-специално мярката е била принципно достъпна за всички потребители и следователно също така за участниците на пазара в сектора на млякото и млечните продукти. Тя е включвала изцяло обучение за потребителите и не е представлявала каквато и да било помощ за млекопреработвателните предприятия, а по-скоро е била свързана с предоставяне на обща информация на потребителите.

Във връзка с мярка RP 2 MILAG счита, че допълнителното изискване за финансиране, съгласно което само първото участие на предприятие в даден панаир или изложение може да бъде субсидирано, изпълнява съответните условия на правилата за държавна помощ.

Във връзка с мярка RP 5 MILAG посочи, че мярката е била съсредоточена върху предлагане на специални консултации, свързани с технологията за доене, на заинтересовани млекопроизводители, избрани за конкретния случай. Това предложение е било достъпно за всички млекопроизводители в Рейнланд-Пфалц, като не е било необходимо членство в Сдружението за контрол на провинцията (Landeskontrollverband), т.е. органа, предлагащ консултациите. Продължаващи консултантски услуги или такива, които са използвани през редовни интервали от време, не са отговаряли на условията за финансиране, нито са били извършвани директни плащания към селскостопанските производители. Следователно мярката е била съвместима с изискванията за държавна помощ и за периода 28 ноември 2001 г.—31 декември 2006 г. Освен това според MILAG помощта за консултантски услуги съгласно точка 14.1, трето тире от Насоките за периода 2000—2006 г. не зависи от разпространението на нови методики. MILAG също така увери, че общият размер на предоставената помощ не е превишавал 100 000 EUR на бенефициер за период от три години. Средният размер на финансирането на бенефициер на година е бил 197 EUR.

| (154) | В своите мнения от 6 февруари 2014 г., регистрирани от Комисията като получени на 18 февруари 2014 г., Сдружението на млечния сектор Баден-Вюртемберг (Milchprüfring Baden-Württemberg eV, MPBW) счете, че мярка BW 10 не е представлява държавна помощ, или най-малкото, не е предоставяла предимство. |
| --- | --- |

(154)

В своите мнения от 6 февруари 2014 г., регистрирани от Комисията като получени на 18 февруари 2014 г., Сдружението на млечния сектор Баден-Вюртемберг (Milchprüfring Baden-Württemberg eV, MPBW) счете, че мярка BW 10 не е представлява държавна помощ, или най-малкото, не е предоставяла предимство.

| (155) | Сдружението на млечния сектор Баден-Вюртемберг (MVBW) потвърди в своето писмо от 6 февруари 2014 г., получено от Комисията на 7 февруари 2014 г., коментарите, изразени от сдружението Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. във връзка с мерки BW 4 и BW 11, според които тези две мерки не представляват държавна помощ, или най-малкото, не предоставят предимство. |
| --- | --- |

(155)

Сдружението на млечния сектор Баден-Вюртемберг (MVBW) потвърди в своето писмо от 6 февруари 2014 г., получено от Комисията на 7 февруари 2014 г., коментарите, изразени от сдружението Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. във връзка с мерки BW 4 и BW 11, според които тези две мерки не представляват държавна помощ, или най-малкото, не предоставят предимство.

6.   ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ

ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ

6.1.   Наличие на държавна помощ — прилагане на член 107, параграф 1 от ДФЕС

Наличие на държавна помощ — прилагане на член 107, параграф 1 от ДФЕС

| (156) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(156)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.

6.1.1.   Помощ, предоставена от държавата или чрез държавни ресурси

Помощ, предоставена от държавата или чрез държавни ресурси

| (157) | Германските власти са потвърдили, че мерките, посочени в настоящото решение, са били финансирани единствено от таксите върху млякото (вж. съображение 26). |
| --- | --- |

(157)

Германските власти са потвърдили, че мерките, посочени в настоящото решение, са били финансирани единствено от таксите върху млякото (вж. съображение 26).

| (158) | Средствата от таксата върху млякото се считат за държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(158)

Средствата от таксата върху млякото се считат за държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

| (159) | В съответствие с установената съдебна практика не може да се прави разлика между случаите, в които помощта се предоставя директно от държавата, и случаите, в които тя се предоставя от публична или частна организация, определена или създадена от тази държава за целта (53). За да могат обаче да бъдат квалифицирани като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, предимствата трябва, на първо място, да са предоставени пряко или косвено чрез държавни ресурси и, на второ място, да могат да бъдат приписани на държавата (54). |
| --- | --- |

(159)

В съответствие с установената съдебна практика не може да се прави разлика между случаите, в които помощта се предоставя директно от държавата, и случаите, в които тя се предоставя от публична или частна организация, определена или създадена от тази държава за целта (53). За да могат обаче да бъдат квалифицирани като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, предимствата трябва, на първо място, да са предоставени пряко или косвено чрез държавни ресурси и, на второ място, да могат да бъдат приписани на държавата (54).

53

54

| (160) | По отношение на гореописаните мерки е очевидно, че помощта е предоставена въз основа на федерален закон, ЗММ, в съответствие с правните разпоредби на федералните провинции. |
| --- | --- |

(160)

По отношение на гореописаните мерки е очевидно, че помощта е предоставена въз основа на федерален закон, ЗММ, в съответствие с правните разпоредби на федералните провинции.

| (161) | По-специално в член 22, параграф 1 от ЗММ се предвижда, че правителствата на провинциите, след консултация със сдружението на провинцията или професионалните организации, могат да събират заедно от мандрите, сборните пунктове за мляко и предприятията за пастьоризиране на млякото такси, за да стимулират млекопреработвателната промишленост. |
| --- | --- |

(161)

По-специално в член 22, параграф 1 от ЗММ се предвижда, че правителствата на провинциите, след консултация със сдружението на провинцията или професионалните организации, могат да събират заедно от мандрите, сборните пунктове за мляко и предприятията за пастьоризиране на млякото такси, за да стимулират млекопреработвателната промишленост.

| (162) | Съгласно член 22, параграф 1, второ изречение от ЗММ правителствата на провинциите, след подаване на заявление от страна на сдружението на провинцията или професионалните организации, могат да събират заедно с тях такси до 0,2 цента на килограм доставено мляко. Следователно събирането на таксите несъмнено е отговорност на правителствата на провинциите. |
| --- | --- |

(162)

Съгласно член 22, параграф 1, второ изречение от ЗММ правителствата на провинциите, след подаване на заявление от страна на сдружението на провинцията или професионалните организации, могат да събират заедно с тях такси до 0,2 цента на килограм доставено мляко. Следователно събирането на таксите несъмнено е отговорност на правителствата на провинциите.

| (163) | Правното основание за събирането на такса върху млякото в отделните федерални провинции представляват наредбите на съответните провинциите, които регламентират детайлите по събирането на таксата, сред които и нейния размер. От това следва, че събирането на такса върху млякото е регламентирано от правителствата на провинциите, т.е. от държавата. На това не противодейства фактът, че въпросните наредби са издадени след консултация със съответното сдружение на провинцията, което представлява млекопреработвателната промишленост (55). |
| --- | --- |

(163)

Правното основание за събирането на такса върху млякото в отделните федерални провинции представляват наредбите на съответните провинциите, които регламентират детайлите по събирането на таксата, сред които и нейния размер. От това следва, че събирането на такса върху млякото е регламентирано от правителствата на провинциите, т.е. от държавата. На това не противодейства фактът, че въпросните наредби са издадени след консултация със съответното сдружение на провинцията, което представлява млекопреработвателната промишленост (55).

55

| (164) | В настоящия случай е налице такса, която се събира от частни предприятия (мандри, сборни пунктове за мляко и предприятия за пастьоризиране). Приходът от тази такса се внася в бюджета на съответната провинция, преди да бъде използван за финансиране на различни мерки за подпомагане. Поради това се счита, че той подлежи на държавен контрол (56). |
| --- | --- |

(164)

В настоящия случай е налице такса, която се събира от частни предприятия (мандри, сборни пунктове за мляко и предприятия за пастьоризиране). Приходът от тази такса се внася в бюджета на съответната провинция, преди да бъде използван за финансиране на различни мерки за подпомагане. Поради това се счита, че той подлежи на държавен контрол (56).

56

| (165) | От това следва, че мерките, финансирани от средствата от таксата върху млякото, са предоставени чрез държавни ресурси и могат да бъдат приписани на държавата. |
| --- | --- |

(165)

От това следва, че мерките, финансирани от средствата от таксата върху млякото, са предоставени чрез държавни ресурси и могат да бъдат приписани на държавата.

6.1.2.   Селективно предимство/ Предприятия

Селективно предимство/ Предприятия

| (166) | Разходите като тези за обучение, консултации, информационни материали за целите на връзките с обществеността или таксите за участие в търговски панаири и конкурси представляват разходи, които предприятието трябва да плати в контекста на обичайната си стопанска дейност. Същото се отнася и за разходите, свързани с производството и предлагането на висококачествени продукти. Ако някои предприятия се освобождават от тези разходи изцяло или частично, те се ползват с предимство. |
| --- | --- |

(166)

Разходите като тези за обучение, консултации, информационни материали за целите на връзките с обществеността или таксите за участие в търговски панаири и конкурси представляват разходи, които предприятието трябва да плати в контекста на обичайната си стопанска дейност. Същото се отнася и за разходите, свързани с производството и предлагането на висококачествени продукти. Ако някои предприятия се освобождават от тези разходи изцяло или частично, те се ползват с предимство.

| (167) | Комисията счита, че разглежданите подмерки предоставят предимство на млекопроизводителите и мандрите. |
| --- | --- |

(167)

Комисията счита, че разглежданите подмерки предоставят предимство на млекопроизводителите и мандрите.

| (168) | В мненията си от 20 септември 2013 г. Германия първоначално изтъкна, че някои от мерките, съдържащи се в решението за откриване на процедурата, не представляват помощ, тъй като не са донесли конкретно предимство на отделно дружество (вж. съображение 33 по отношение на мярка BY 3), или не са били насочени към предаване на знания на млекопроизводителите или млекопреработвателните предприятия (вж. съображение 39 по отношение на мярка BY 10), или не са поставили в по-благоприятно положение определени предприятия или сектори (вж. съображения 44, 60, 73, 80 и 88 по отношение на мерките BW 4, HE 3, NI 7, NW 4 и NW 5, RP 1 и SL 2), или не е имало селективност по същество или географска селективност по отношение на потенциални ползи (вж. съображения 80 и 83 съответно по отношение на мерките NW 4, NW 5 и NW 6). |
| --- | --- |

(168)

В мненията си от 20 септември 2013 г. Германия първоначално изтъкна, че някои от мерките, съдържащи се в решението за откриване на процедурата, не представляват помощ, тъй като не са донесли конкретно предимство на отделно дружество (вж. съображение 33 по отношение на мярка BY 3), или не са били насочени към предаване на знания на млекопроизводителите или млекопреработвателните предприятия (вж. съображение 39 по отношение на мярка BY 10), или не са поставили в по-благоприятно положение определени предприятия или сектори (вж. съображения 44, 60, 73, 80 и 88 по отношение на мерките BW 4, HE 3, NI 7, NW 4 и NW 5, RP 1 и SL 2), или не е имало селективност по същество или географска селективност по отношение на потенциални ползи (вж. съображения 80 и 83 съответно по отношение на мерките NW 4, NW 5 и NW 6).

| (169) | В допълнение към това в мненията си от 6 февруари 2014 г. MPBW и MVBW изтъкват, че не е имало селективно предимство в резултат на мерките BW 10, BW 4 и BW 11 (вж. съответно съображения 154 и 155). |
| --- | --- |

(169)

В допълнение към това в мненията си от 6 февруари 2014 г. MPBW и MVBW изтъкват, че не е имало селективно предимство в резултат на мерките BW 10, BW 4 и BW 11 (вж. съответно съображения 154 и 155).

| (170) | При все това Комисията е на мнение, че и изброените по-горе мерки в крайна сметка облагодетелстват сектора на млякото и млечните продукти и като такива предоставят предимство на млекопроизводителите и млекопреработвателните предприятия, които трябва да се разглеждат като предприятия. |
| --- | --- |

(170)

При все това Комисията е на мнение, че и изброените по-горе мерки в крайна сметка облагодетелстват сектора на млякото и млечните продукти и като такива предоставят предимство на млекопроизводителите и млекопреработвателните предприятия, които трябва да се разглеждат като предприятия.

| (171) | В случая на мярка BY 3 Комисията приема, че макар тази мярка да е насочена към широката общественост, тя в крайна сметка предоставя предимство на сектора на млякото, тъй като може да се предположи, че тя би имала положителен ефект върху консумацията на мляко. |
| --- | --- |

(171)

В случая на мярка BY 3 Комисията приема, че макар тази мярка да е насочена към широката общественост, тя в крайна сметка предоставя предимство на сектора на млякото, тъй като може да се предположи, че тя би имала положителен ефект върху консумацията на мляко.

| (172) | По отношение на мярка BY 10 Сдружението на млечния сектор Алгой-Швабия (Milchwirtschaftliche Verein Allgäu-Schwaben e.V) отбелязва в своите мнения от 4 февруари 2014 г., че бюлетинът на MUVA е прилаган към Deutsche Molkerei Zeitung, и че освен това се разпространяват подходящи статии, споделящи информация относно осигуряването на качеството (вж. съображение 148). Ето защо Комисията счита, че и по отношение на мярка BY 10 целият сектор на млякото и млечните продукти (млекопроизводителите и млекопреработвателните предприятия) следва да се разглежда като бенефициер. |
| --- | --- |

(172)

По отношение на мярка BY 10 Сдружението на млечния сектор Алгой-Швабия (Milchwirtschaftliche Verein Allgäu-Schwaben e.V) отбелязва в своите мнения от 4 февруари 2014 г., че бюлетинът на MUVA е прилаган към Deutsche Molkerei Zeitung, и че освен това се разпространяват подходящи статии, споделящи информация относно осигуряването на качеството (вж. съображение 148). Ето защо Комисията счита, че и по отношение на мярка BY 10 целият сектор на млякото и млечните продукти (млекопроизводителите и млекопреработвателните предприятия) следва да се разглежда като бенефициер.

| (173) | По отношение на мерки BW 4, HE 3, NI 7, NW 4 и NW 5, RP 1 и SL 2 Комисията счита, че разпространението на съвременни научни познания за свойствата на млякото и млечните продукти, организирането на кампании, информационни събития и мерки за повишаване на общата осведоменост сред потребителите, събитията за обмен на познания между производителите и общите информационни кампании за потребителите относно млякото също трябва да се считат за техническа помощ, която е от полза за целия сектор на млякото и млечните продукти. |
| --- | --- |

(173)

По отношение на мерки BW 4, HE 3, NI 7, NW 4 и NW 5, RP 1 и SL 2 Комисията счита, че разпространението на съвременни научни познания за свойствата на млякото и млечните продукти, организирането на кампании, информационни събития и мерки за повишаване на общата осведоменост сред потребителите, събитията за обмен на познания между производителите и общите информационни кампании за потребителите относно млякото също трябва да се считат за техническа помощ, която е от полза за целия сектор на млякото и млечните продукти.

| (174) | По отношение на мерки BW 10 и BW 11 Комисията също така счита, че те са били от полза за стопанствата за млекопроизводство, които са участвали в схемата за осигуряване на качество „QM Milch“. |
| --- | --- |

(174)

По отношение на мерки BW 10 и BW 11 Комисията също така счита, че те са били от полза за стопанствата за млекопроизводство, които са участвали в схемата за осигуряване на качество „QM Milch“.

| (175) | Освен това въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза за само един икономически сектор (т.е. за млекопреработвателната промишленост). |
| --- | --- |

(175)

Освен това въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза за само един икономически сектор (т.е. за млекопреработвателната промишленост).

6.1.3.   Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията

Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията

| (176) | Според практиката на Съда на ЕС засилването на конкурентните позиции на дадено предприятие в резултат на предоставена държавна помощ води поначало до нарушаване на конкуренцията с другите предприятия, които не са получили подобна помощ (57). Всяка помощ за предприятие, функциониращо на пазар, който е отворен за търговия в рамките на Съюза, може да засегне търговията между държавите членки (58). В периода 2001—2012 г. търговията със селскостопански продукти в рамките на Съюза имаше значителен обем. Така например вносът и износът в и от Германия в рамките на Общността на изделия, които следва да се класират в позиция 0401 от Комбинираната номенклатура (Мляко и сметана, неконцентрирани, нито подсладени със захар или други подсладители) (59), през 2011 г. възлизат съответно на 1,2 милиарда евро и 957 милиона евро (60). |
| --- | --- |

(176)

Според практиката на Съда на ЕС засилването на конкурентните позиции на дадено предприятие в резултат на предоставена държавна помощ води поначало до нарушаване на конкуренцията с другите предприятия, които не са получили подобна помощ (57). Всяка помощ за предприятие, функциониращо на пазар, който е отворен за търговия в рамките на Съюза, може да засегне търговията между държавите членки (58). В периода 2001—2012 г. търговията със селскостопански продукти в рамките на Съюза имаше значителен обем. Така например вносът и износът в и от Германия в рамките на Общността на изделия, които следва да се класират в позиция 0401 от Комбинираната номенклатура (Мляко и сметана, неконцентрирани, нито подсладени със захар или други подсладители) (59), през 2011 г. възлизат съответно на 1,2 милиарда евро и 957 милиона евро (60).

57

58

59

60

| (177) | Мерките, предмет на оценка в настоящото решение, облагодетелстват млекопроизводителите и стопанствата за млекопроизводство, като по този начин се засилва конкурентната им позиция. Както е описано в съображение 176 по-горе, в рамките на Съюза се осъществява търговия с продуктите на мандрите и млекопроизводителите. Ето защо Комисията счита, че въпросните мерки са били такива, че да нарушават или заплашват да нарушават конкуренцията и да засегнат търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(177)

Мерките, предмет на оценка в настоящото решение, облагодетелстват млекопроизводителите и стопанствата за млекопроизводство, като по този начин се засилва конкурентната им позиция. Както е описано в съображение 176 по-горе, в рамките на Съюза се осъществява търговия с продуктите на мандрите и млекопроизводителите. Ето защо Комисията счита, че въпросните мерки са били такива, че да нарушават или заплашват да нарушават конкуренцията и да засегнат търговията между държавите членки.

| (178) | В светлината на гореизложеното са изпълнени условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следователно може да се направи заключението, че разглежданите схеми представляват държавна помощ по смисъла на този член. |
| --- | --- |

(178)

В светлината на гореизложеното са изпълнени условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следователно може да се направи заключението, че разглежданите схеми представляват държавна помощ по смисъла на този член.

6.2.   Законосъобразност на помощта

Законосъобразност на помощта

| (179) | Съгласно член 108, параграф 1 от ДФЕС Комисията, в сътрудничество с държавите членки, държи под постоянно наблюдение всички системи за предоставяне на помощ, съществуващи в тези държави. За тази цел Комисията може да изиска от държавите членки цялата необходима информация за прегледа на съществуващите схеми за помощ и евентуално да предложи целесъобразни мерки. |
| --- | --- |

(179)

Съгласно член 108, параграф 1 от ДФЕС Комисията, в сътрудничество с държавите членки, държи под постоянно наблюдение всички системи за предоставяне на помощ, съществуващи в тези държави. За тази цел Комисията може да изиска от държавите членки цялата необходима информация за прегледа на съществуващите схеми за помощ и евентуално да предложи целесъобразни мерки.

| (180) | Съгласно член 1, буква б), подточка i) от Регламент (ЕС) 2015/1589 понятието „съществуваща помощ“ обхваща всяка помощ, която съществува в съответната държава членка преди влизането в сила на ДФЕС и продължава да се прилага след влизането му в сила. |
| --- | --- |

(180)

Съгласно член 1, буква б), подточка i) от Регламент (ЕС) 2015/1589 понятието „съществуваща помощ“ обхваща всяка помощ, която съществува в съответната държава членка преди влизането в сила на ДФЕС и продължава да се прилага след влизането му в сила.

| (181) | Съгласно член 1, буква в) от Регламент (ЕС) 2015/1589 обаче всяко изменение на съществуваща помощ я превръща в „нова помощ“. Съгласно член 4 от Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията (61) промяна на съществуваща помощ означава „всякакво изменение, различно от промени от чисто формален или административен характер, което не оказва влияние върху оценката на съвместимостта на мярката за помощ с общия пазар“. |
| --- | --- |

(181)

Съгласно член 1, буква в) от Регламент (ЕС) 2015/1589 обаче всяко изменение на съществуваща помощ я превръща в „нова помощ“. Съгласно член 4 от Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията (61) промяна на съществуваща помощ означава „всякакво изменение, различно от промени от чисто формален или административен характер, което не оказва влияние върху оценката на съвместимостта на мярката за помощ с общия пазар“.

61

| (182) | Съгласно съдебната практика (62) първоначалната схема се трансформира в нова схема за помощ, само когато изменението засяга действителната ѝ същност; за подобно изменение на същността обаче не може да става въпрос, ако новият елемент може да се отдели еднозначно от първоначалната схема. |
| --- | --- |

(182)

Съгласно съдебната практика (62) първоначалната схема се трансформира в нова схема за помощ, само когато изменението засяга действителната ѝ същност; за подобно изменение на същността обаче не може да става въпрос, ако новият елемент може да се отдели еднозначно от първоначалната схема.

62

| (183) | Съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС Европейската комисия следва да бъде информирана за всяка нова схема за помощ, като прилагането на схемата не може да започне, преди тя да бъде одобрена от Комисията (забрана за прилагане). |
| --- | --- |

(183)

Съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС Европейската комисия следва да бъде информирана за всяка нова схема за помощ, като прилагането на схемата не може да започне, преди тя да бъде одобрена от Комисията (забрана за прилагане).

| (184) | Съгласно член 1, буква е) от Регламент (ЕС) 2015/1589 всяка нова помощ, която е въведена в действие в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, е неправомерна. |
| --- | --- |

(184)

Съгласно член 1, буква е) от Регламент (ЕС) 2015/1589 всяка нова помощ, която е въведена в действие в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, е неправомерна.

| (185) | Въз основа на ЗММ и в контекста на предоставените им правомощия федералните провинции са приели мерки за изпълнение, които представляват правното основание за мерките, предмет на оценка в настоящото решение. Въпреки че Законът за млякото и мазнините, в който се предвижда рамката за въпросните схеми за помощ, е влязъл в сила през 1952 г. (63), отделните схеми са въведени чрез съответните разпоредби за изпълнение на съответните провинции едва след 1958 г. (64). |
| --- | --- |

(185)

Въз основа на ЗММ и в контекста на предоставените им правомощия федералните провинции са приели мерки за изпълнение, които представляват правното основание за мерките, предмет на оценка в настоящото решение. Въпреки че Законът за млякото и мазнините, в който се предвижда рамката за въпросните схеми за помощ, е влязъл в сила през 1952 г. (63), отделните схеми са въведени чрез съответните разпоредби за изпълнение на съответните провинции едва след 1958 г. (64).

63

64

| (186) | Следователно мерките, за които се отнася настоящото решение, представляват нова помощ по смисъла на член 1, буква в) от Регламент (ЕС) 2015/1589. |
| --- | --- |

(186)

Следователно мерките, за които се отнася настоящото решение, представляват нова помощ по смисъла на член 1, буква в) от Регламент (ЕС) 2015/1589.

| (187) | Германия в нито един момент не е отправила уведомление за въпросните схеми за помощ в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС. Ето защо тези схеми са незаконни. |
| --- | --- |

(187)

Германия в нито един момент не е отправила уведомление за въпросните схеми за помощ в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС. Ето защо тези схеми са незаконни.

6.3.   Съвместимост на помощта с вътрешния пазар

Съвместимост на помощта с вътрешния пазар

| (188) | Съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. |
| --- | --- |

(188)

Съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.

| (189) | Съгласно Известие на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (65) мерките трябва да се оценяват съгласно насоките, които са в сила към момента на предоставянето на помощта. |
| --- | --- |

(189)

Съгласно Известие на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (65) мерките трябва да се оценяват съгласно насоките, които са в сила към момента на предоставянето на помощта.

65

| (190) | От 1 януари 2000 г. се прилагат специфични насоки за селскостопанския сектор. Помощите, които са били предоставени между 28 ноември 2001 г. и 31 декември 2006 г. (по-нататък: „период 2001—2006 г.“), се оценяват въз основа на Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(190)

От 1 януари 2000 г. се прилагат специфични насоки за селскостопанския сектор. Помощите, които са били предоставени между 28 ноември 2001 г. и 31 декември 2006 г. (по-нататък: „период 2001—2006 г.“), се оценяват въз основа на Насоките за периода 2000—2006 г.

| (191) | Помощите, предоставени след 1 януари 2007 г. (по-нататък: „периодът от 2007 г. нататък“), се оценяват въз основа на Насоките за периода 2007—2013 г. |
| --- | --- |

(191)

Помощите, предоставени след 1 януари 2007 г. (по-нататък: „периодът от 2007 г. нататък“), се оценяват въз основа на Насоките за периода 2007—2013 г.

| (192) | Периодът след 28 ноември 2001 г. се нарича по-нататък „разследван период“. |
| --- | --- |

(192)

Периодът след 28 ноември 2001 г. се нарича по-нататък „разследван период“.

| (193) | Въз основа на суспензивното действие на официалната процедура по член 108, параграф 3 от ДФЕС Комисията разглежда мерките, които са в основата на настоящото решение, до 17 юли 2013 г., т.е. датата, на която Комисията е уведомила Германия за решението си да започне процедура по член 108, параграф 2 от ДФЕС (вж. съображение 3). |
| --- | --- |

(193)

Въз основа на суспензивното действие на официалната процедура по член 108, параграф 3 от ДФЕС Комисията разглежда мерките, които са в основата на настоящото решение, до 17 юли 2013 г., т.е. датата, на която Комисията е уведомила Германия за решението си да започне процедура по член 108, параграф 2 от ДФЕС (вж. съображение 3).

6.3.1.   Предоставяне на техническа помощ в селскостопанския сектор в периода 2001—2006 г.

Предоставяне на техническа помощ в селскостопанския сектор в периода 2001—2006 г.

| (194) | Мерките, осъществени между 2001 и 2006 г. с цел предоставяне на техническа помощ в селскостопанския сектор, трябва да отговарят на условията, посочени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(194)

Мерките, осъществени между 2001 и 2006 г. с цел предоставяне на техническа помощ в селскостопанския сектор, трябва да отговарят на условията, посочени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (195) | Съгласно точка 14.1 допустимите разходи включват разходите, направени по програми за образование и обучение, предоставяне на услуги за управление на стопанства, консултантски хонорари, организиране на (или участие в) конкурси, изложения и търговски панаири и други дейности за разпространението на нови техники (66). Съгласно точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г. такава помощ може да се предоставя за покриване на 100 % от разходите. |
| --- | --- |

(195)

Съгласно точка 14.1 допустимите разходи включват разходите, направени по програми за образование и обучение, предоставяне на услуги за управление на стопанства, консултантски хонорари, организиране на (или участие в) конкурси, изложения и търговски панаири и други дейности за разпространението на нови техники (66). Съгласно точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г. такава помощ може да се предоставя за покриване на 100 % от разходите.

66

| (196) | Съгласно точка 14.2 помощта трябва да бъде на разположение на всички отговарящи на критериите физически и юридически лица в съответния район въз основа на обективно определени критерии. |
| --- | --- |

(196)

Съгласно точка 14.2 помощта трябва да бъде на разположение на всички отговарящи на критериите физически и юридически лица в съответния район въз основа на обективно определени критерии.

| (197) | Съгласно точка 14.3 общият размер на предоставената помощ не трябва да превишава 100 000 EUR на бенефициер за период от три години или, в случай на помощ, предоставена на МСП, 50 % от допустимите разходи, в зависимост от това кое от двете е по-голямо. За целите на изчисляването на размера на помощта за бенефициер се счита лицето, което получава услугите. |
| --- | --- |

(197)

Съгласно точка 14.3 общият размер на предоставената помощ не трябва да превишава 100 000 EUR на бенефициер за период от три години или, в случай на помощ, предоставена на МСП, 50 % от допустимите разходи, в зависимост от това кое от двете е по-голямо. За целите на изчисляването на размера на помощта за бенефициер се счита лицето, което получава услугите.

| (198) | Комисията счита, че по отношение на посочените по-долу мерки разпоредбите на точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г. се прилагат еднакво за помощта, предоставена във връзка с дейностите, които са свързани с [първичното] производство и с преработката на селскостопански продукти и търговията с тях. Това следва от формулировката на точка 2.1 от Насоките за периода 2000—2006 г., както и от факта, че точка 14 не предвижда сама по себе си ограничение в това отношение. |
| --- | --- |

(198)

Комисията счита, че по отношение на посочените по-долу мерки разпоредбите на точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г. се прилагат еднакво за помощта, предоставена във връзка с дейностите, които са свързани с [първичното] производство и с преработката на селскостопански продукти и търговията с тях. Това следва от формулировката на точка 2.1 от Насоките за периода 2000—2006 г., както и от факта, че точка 14 не предвижда сама по себе си ограничение в това отношение.

| (199) | Комисията допуска, че в дългосрочен план такива мерки допринасят за икономическата жизнеспособност на сектора, като същевременно имат само слабо въздействие върху конкуренцията (точка 14.1, второ изречение от Насоките за периода 2000—2006 г.). |
| --- | --- |

(199)

Комисията допуска, че в дългосрочен план такива мерки допринасят за икономическата жизнеспособност на сектора, като същевременно имат само слабо въздействие върху конкуренцията (точка 14.1, второ изречение от Насоките за периода 2000—2006 г.).

| (200) | В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на някои мерки с вътрешния пазар през съответния период (67). |
| --- | --- |

(200)

В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на някои мерки с вътрешния пазар през съответния период (67).

67

BY 3

BY 3

| (201) | Сдружението на сектора на млякото и млечните продукти (VMB) е получило финансиране за събиране на материална и техническа информация от общ характер, както и за публикуване и предоставяне на обща информация по теми, свързани с млекопреработвателната промишленост. За предоставената помощ се прилагат правилата относно предоставянето на техническа помощ. |
| --- | --- |

(201)

Сдружението на сектора на млякото и млечните продукти (VMB) е получило финансиране за събиране на материална и техническа информация от общ характер, както и за публикуване и предоставяне на обща информация по теми, свързани с млекопреработвателната промишленост. За предоставената помощ се прилагат правилата относно предоставянето на техническа помощ.

| (202) | Субсидираните разходи (разпространение на научни познания и предоставяне на фактическа информация относно системите за качество — съображение 32 от настоящото решение) съответстват на допустимите разходи, определени в точка 14.1. |
| --- | --- |

(202)

Субсидираните разходи (разпространение на научни познания и предоставяне на фактическа информация относно системите за качество — съображение 32 от настоящото решение) съответстват на допустимите разходи, определени в точка 14.1.

| (203) | Мярката е била достъпна за всички отговарящи на критериите физически и юридически лица в съответния район и размерът на безвъзмездните средства е бил под 100 000 EUR на бенефициер за период от три години (съображение 35 във връзка със съображение 37 от настоящото решение). Изискванията, определени в точки 14.2 и 14.3, са изпълнени. |
| --- | --- |

(203)

Мярката е била достъпна за всички отговарящи на критериите физически и юридически лица в съответния район и размерът на безвъзмездните средства е бил под 100 000 EUR на бенефициер за период от три години (съображение 35 във връзка със съображение 37 от настоящото решение). Изискванията, определени в точки 14.2 и 14.3, са изпълнени.

| (204) | Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени. |
| --- | --- |

(204)

Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени.

BY 10

BY 10

| (205) | За помощта, предоставена за обмяна на опит и познания по теми, свързани с млякото, се прилагат правилата за предоставяне на техническа помощ. |
| --- | --- |

(205)

За помощта, предоставена за обмяна на опит и познания по теми, свързани с млякото, се прилагат правилата за предоставяне на техническа помощ.

| (206) | Субсидираните разходи, възникнали при предоставянето на информация под формата на мнения, лекции и публикации (вж. съображение 148), съответстват на допустимите разходи, определени в точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(206)

Субсидираните разходи, възникнали при предоставянето на информация под формата на мнения, лекции и публикации (вж. съображение 148), съответстват на допустимите разходи, определени в точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (207) | Това е мярка за предоставяне на обща информация, насочена към млекопреработвателната промишленост, която е била достъпна за всички отговарящи на критериите физически и юридически лица в съответния район. Общият размер на годишните разходи, посочен от германските власти за мерките BY 3 и BY 10 (вж. съображение 41), показва, че субсидиите във всеки случай не са превишавали 100 000 EUR на бенефициер за период от три години. Следователно условията, определени в точки 14.2 и 14.3, са изпълнени. |
| --- | --- |

(207)

Това е мярка за предоставяне на обща информация, насочена към млекопреработвателната промишленост, която е била достъпна за всички отговарящи на критериите физически и юридически лица в съответния район. Общият размер на годишните разходи, посочен от германските власти за мерките BY 3 и BY 10 (вж. съображение 41), показва, че субсидиите във всеки случай не са превишавали 100 000 EUR на бенефициер за период от три години. Следователно условията, определени в точки 14.2 и 14.3, са изпълнени.

| (208) | Следователно условията, определени в член 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени. |
| --- | --- |

(208)

Следователно условията, определени в член 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени.

BW 4

BW 4

| (209) | Мерките служат за общото и широко разпространение на съвременни научни познания за свойствата на млякото и млечните продукти. Те следва да се считат за техническа помощ, от която е имал полза целият сектор на млякото и млечните продукти. Субсидираните разходи (вж. съображение 42) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1. |
| --- | --- |

(209)

Мерките служат за общото и широко разпространение на съвременни научни познания за свойствата на млякото и млечните продукти. Те следва да се считат за техническа помощ, от която е имал полза целият сектор на млякото и млечните продукти. Субсидираните разходи (вж. съображение 42) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1.

| (210) | Мерките не са били ограничени до определена група, а са били достъпни за всички отговарящи на критериите физически и юридически лица в съответния район въз основа на обективно определени критерии (съображение 46). Следователно условията, определени в точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени. Размерът на помощта е бил по-нисък от границата от 100 000 EUR на бенефициер за период от три години, определена в точка 14.3 (съображение 46). Условията, определени в точка 14.3, са изпълнени. |
| --- | --- |

(210)

Мерките не са били ограничени до определена група, а са били достъпни за всички отговарящи на критериите физически и юридически лица в съответния район въз основа на обективно определени критерии (съображение 46). Следователно условията, определени в точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени. Размерът на помощта е бил по-нисък от границата от 100 000 EUR на бенефициер за период от три години, определена в точка 14.3 (съображение 46). Условията, определени в точка 14.3, са изпълнени.

| (211) | Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени. |
| --- | --- |

(211)

Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени.

BB 1

BB 1

| (212) | В периода 2001—2006 г. провинция Бранденбург е финансирала таксите за консултации в рамките на мярката, известна като „Подобряване на хигиенните условия“. Приоритетните области са включвали здравето на животните, подобряването на хигиената на млякото и качеството на суровото мляко, както и анализ на проблемите, свързани с изпълнението. |
| --- | --- |

(212)

В периода 2001—2006 г. провинция Бранденбург е финансирала таксите за консултации в рамките на мярката, известна като „Подобряване на хигиенните условия“. Приоритетните области са включвали здравето на животните, подобряването на хигиената на млякото и качеството на суровото мляко, както и анализ на проблемите, свързани с изпълнението.

| (213) | Следователно въпросната мярка попада в обхвата на точка 14 (Предоставяне на техническа помощ) от Насоките за периода 2000—2006 г. Субсидираните разходи (такси за консултации) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1. |
| --- | --- |

(213)

Следователно въпросната мярка попада в обхвата на точка 14 (Предоставяне на техническа помощ) от Насоките за периода 2000—2006 г. Субсидираните разходи (такси за консултации) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1.

| (214) | В своето съобщение от 27 февруари 2015 г. германските власти потвърдиха, че по принцип всички млекопроизводители във федералната провинция са имали достъп до въпросните консултантски услуги (комплексни и специални консултантски услуги) (вж. съображение 49). Освен това в същото съобщение Германия е обяснила, че по мярка BB 1 прагът от 100 000 EUR на дружество за период от три години не е превишен (вж. съображение 49). Следователно мярката съответства на условията, изложени в точки 14.2 и 14.3. |
| --- | --- |

(214)

В своето съобщение от 27 февруари 2015 г. германските власти потвърдиха, че по принцип всички млекопроизводители във федералната провинция са имали достъп до въпросните консултантски услуги (комплексни и специални консултантски услуги) (вж. съображение 49). Освен това в същото съобщение Германия е обяснила, че по мярка BB 1 прагът от 100 000 EUR на дружество за период от три години не е превишен (вж. съображение 49). Следователно мярката съответства на условията, изложени в точки 14.2 и 14.3.

| (215) | Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени. |
| --- | --- |

(215)

Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени.

BB 3

BB 3

| (216) | Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Берлин-Бранденбург (LVMB) и Сдружението на селскостопанските производители на провинция Бранденбург (LBV) са провели мерки, свързани с предоставянето на информация по икономически въпроси и разпространението на новопридобита информация и познания по въпроси, свързани с производството на мляко и млечни продукти. Освен това са били организирани конкурси. Тези мерки представляват техническа помощ. |
| --- | --- |

(216)

Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Берлин-Бранденбург (LVMB) и Сдружението на селскостопанските производители на провинция Бранденбург (LBV) са провели мерки, свързани с предоставянето на информация по икономически въпроси и разпространението на новопридобита информация и познания по въпроси, свързани с производството на мляко и млечни продукти. Освен това са били организирани конкурси. Тези мерки представляват техническа помощ.

| (217) | Субсидираните разходи (предоставяне на информация и организиране на конкурси) — съображение 50, съответстват на допустимите разходи, изложени в точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(217)

Субсидираните разходи (предоставяне на информация и организиране на конкурси) — съображение 50, съответстват на допустимите разходи, изложени в точка 14.1 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (218) | Държавната помощ не е била ограничена до избрани групи. Следователно изискванията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са изпълнени. |
| --- | --- |

(218)

Държавната помощ не е била ограничена до избрани групи. Следователно изискванията на точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. са изпълнени.

| (219) | През 2006 г. LVMB е предоставило 463 EUR, събрани от таксата върху млякото, на отличили се предприятия от Бранденбург (вж. съображение 53). Освен това през 2006 г. LBV получи безвъзмездни средства в размер на 20 000 ЕUR от държавни средства за предоставяне на консултантски услуги на млекопроизводителите (вж. съображение 54). Според Германия процедурите в други, по-ранни години, са били сходни (вж. съображение 54). От горепосоченото Комисията достига до заключението, че при тези две мерки горният праг от 100 000 EUR на бенефициер за период от три години не е могъл да бъде превишен в периода 2001—2006 г. Следователно изискванията на точка 14.3 от насоките са изпълнени. |
| --- | --- |

(219)

През 2006 г. LVMB е предоставило 463 EUR, събрани от таксата върху млякото, на отличили се предприятия от Бранденбург (вж. съображение 53). Освен това през 2006 г. LBV получи безвъзмездни средства в размер на 20 000 ЕUR от държавни средства за предоставяне на консултантски услуги на млекопроизводителите (вж. съображение 54). Според Германия процедурите в други, по-ранни години, са били сходни (вж. съображение 54). От горепосоченото Комисията достига до заключението, че при тези две мерки горният праг от 100 000 EUR на бенефициер за период от три години не е могъл да бъде превишен в периода 2001—2006 г. Следователно изискванията на точка 14.3 от насоките са изпълнени.

| (220) | Следователно мярка BB 3 изпълнява условията, предвидени в член 14 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(220)

Следователно мярка BB 3 изпълнява условията, предвидени в член 14 от Насоките за периода 2000—2006 г.

HE 2

HE 2

| (221) | Провинция Хесен е предоставила финансова помощ на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Хесен (LVMH) за мярката „Fortbildung für Erzeuger durch das Innovationsteam“ (Обучение за производители, предоставено от екипа за иновации). Съгласно тази мярка LVMH е предоставило информация под формата на статии и организирано обучение за селскостопански производители и селскостопански работници. Тези дейности трябва да бъдат определени като техническа помощ. |
| --- | --- |

(221)

Провинция Хесен е предоставила финансова помощ на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Хесен (LVMH) за мярката „Fortbildung für Erzeuger durch das Innovationsteam“ (Обучение за производители, предоставено от екипа за иновации). Съгласно тази мярка LVMH е предоставило информация под формата на статии и организирано обучение за селскостопански производители и селскостопански работници. Тези дейности трябва да бъдат определени като техническа помощ.

| (222) | Допустимите разходи (съображение 57) съответстват на допустимите разходи, определени в точка 14.1, първо тире от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(222)

Допустимите разходи (съображение 57) съответстват на допустимите разходи, определени в точка 14.1, първо тире от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (223) | Държавната помощ не е била ограничена до избрани групи (съображение 57). Това се потвърждава и от LVMH в мненията му от 4 февруари 2014 г., според които всеки селскостопански производител или селскостопански работник е имал възможността да участва в обучението при еднакви условия (вж. съображение 149. Следователно изискванията на точка 14.2 от насоките са изпълнени. |
| --- | --- |

(223)

Държавната помощ не е била ограничена до избрани групи (съображение 57). Това се потвърждава и от LVMH в мненията му от 4 февруари 2014 г., според които всеки селскостопански производител или селскостопански работник е имал възможността да участва в обучението при еднакви условия (вж. съображение 149. Следователно изискванията на точка 14.2 от насоките са изпълнени.

| (224) | Размерът на предоставените безвъзмездни средства е бил по-малък от 100 000 EUR на бенефициер за период от три години (вж. съображение 57). Следователно изискванията на точка 14.3 от насоките също са изпълнени. |
| --- | --- |

(224)

Размерът на предоставените безвъзмездни средства е бил по-малък от 100 000 EUR на бенефициер за период от три години (вж. съображение 57). Следователно изискванията на точка 14.3 от насоките също са изпълнени.

| (225) | Следователно мярка BB 2 изпълнява условията, предвидени в член 14 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(225)

Следователно мярка BB 2 изпълнява условията, предвидени в член 14 от Насоките за периода 2000—2006 г.

HE 3

HE 3

| (226) | Екипът по храненето на LVMH е разпространявал научни познания на общодостъпен език, организирал е информационни събития и кампании и е провеждал дейности за връзки с обществеността (които не са били насочени към конкретни предприятия), свързани с производството, обработката и преработката на мляко и млечни продукти. |
| --- | --- |

(226)

Екипът по храненето на LVMH е разпространявал научни познания на общодостъпен език, организирал е информационни събития и кампании и е провеждал дейности за връзки с обществеността (които не са били насочени към конкретни предприятия), свързани с производството, обработката и преработката на мляко и млечни продукти.

| (227) | В своите мнения от 4 февруари 2014 г. LVMH отбелязва, че тези мерки са били съсредоточени върху предоставянето на информация и обучение на потребителите, и че на потребителите е предоставяно обучение на неутрално равнище, независимо от млекопреработвателните предприятия. Въпреки това Комисията е на мнение, че мерките за насърчаване на разпространението на научни познания и организирането на кампании следва да се считат за техническа помощ, която е от полза за целия сектор на млякото и млечните продукти (вж. съображение 173). |
| --- | --- |

(227)

В своите мнения от 4 февруари 2014 г. LVMH отбелязва, че тези мерки са били съсредоточени върху предоставянето на информация и обучение на потребителите, и че на потребителите е предоставяно обучение на неутрално равнище, независимо от млекопреработвателните предприятия. Въпреки това Комисията е на мнение, че мерките за насърчаване на разпространението на научни познания и организирането на кампании следва да се считат за техническа помощ, която е от полза за целия сектор на млякото и млечните продукти (вж. съображение 173).

| (228) | Субсидираните разходи (вж. съображение 59) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1. |
| --- | --- |

(228)

Субсидираните разходи (вж. съображение 59) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1.

| (229) | Мерките не са били ограничени до избрана група (съображение 61). Условията, определени в точка 14.2, са изпълнени. |
| --- | --- |

(229)

Мерките не са били ограничени до избрана група (съображение 61). Условията, определени в точка 14.2, са изпълнени.

| (230) | Размерът на безвъзмездните средства е бил под горния праг, определен в точка 14.3 (вж. съображение 61). |
| --- | --- |

(230)

Размерът на безвъзмездните средства е бил под горния праг, определен в точка 14.3 (вж. съображение 61).

| (231) | Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на мярка HE 3. |
| --- | --- |

(231)

Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на мярка HE 3.

HE 9

HE 9

| (232) | Провинция Хесен е предоставила финансова помощ на LVMH за мярката „Обучение на млади млекопроизводители“ (вж. съображение 62). Обучението на млади млекопроизводители следва да се счита за техническа помощ. |
| --- | --- |

(232)

Провинция Хесен е предоставила финансова помощ на LVMH за мярката „Обучение на млади млекопроизводители“ (вж. съображение 62). Обучението на млади млекопроизводители следва да се счита за техническа помощ.

| (233) | Допустимите разходи (съображение 62) съответстват на допустимите разходи, определени в точка 14.1, първо тире от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(233)

Допустимите разходи (съображение 62) съответстват на допустимите разходи, определени в точка 14.1, първо тире от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (234) | Курсовете за обучение са били достъпни за всички производители (съображение 64). Това се потвърждава и от LVMH в мненията му от 4 февруари 2014 г., според които всеки селскостопански производител или селскостопански работник има възможността да участва в обучението при еднакви условия (вж. съображение 149). Следователно мярката съответства и на изискванията на точка 14.2. |
| --- | --- |

(234)

Курсовете за обучение са били достъпни за всички производители (съображение 64). Това се потвърждава и от LVMH в мненията му от 4 февруари 2014 г., според които всеки селскостопански производител или селскостопански работник има възможността да участва в обучението при еднакви условия (вж. съображение 149). Следователно мярката съответства и на изискванията на точка 14.2.

| (235) | Общите разходи във връзка с мярка HE 9 в периода 2001—2006 г. възлизат приблизително на 35 000 EUR (вж. съображение 64). Следователно горната граница в размер на 100 000 EUR на бенефициер за период от три години (точка 14.3) не е могла да бъде превишена. |
| --- | --- |

(235)

Общите разходи във връзка с мярка HE 9 в периода 2001—2006 г. възлизат приблизително на 35 000 EUR (вж. съображение 64). Следователно горната граница в размер на 100 000 EUR на бенефициер за период от три години (точка 14.3) не е могла да бъде превишена.

| (236) | Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на мярка HE 9. |
| --- | --- |

(236)

Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на мярка HE 9.

NI 5

NI 5

| (237) | Долна Саксония е предоставила на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Долна Саксония (LVMN) финансова помощ за участие в панаири и изложения, както и за подготвянето на научна информация, която да е лесно разбираема (вж. съображение 65). Участието на панаири и изложения и подготовката на научна информация следва да се счита за техническа помощ. |
| --- | --- |

(237)

Долна Саксония е предоставила на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Долна Саксония (LVMN) финансова помощ за участие в панаири и изложения, както и за подготвянето на научна информация, която да е лесно разбираема (вж. съображение 65). Участието на панаири и изложения и подготовката на научна информация следва да се счита за техническа помощ.

| (238) | Разходите за наем и оборудване за изложбените зали, както и разходите за публикуване на фактическа информация, са допустими разходи съгласно точка 14.1 (първо тире). |
| --- | --- |

(238)

Разходите за наем и оборудване за изложбените зали, както и разходите за публикуване на фактическа информация, са допустими разходи съгласно точка 14.1 (първо тире).

| (239) | Според германските власти мярката е била съсредоточена върху спонсорирането на изложбения щанд на LVMN (вж. съображение 66, от нея са се възползвали всички млекопреработвателни предприятия в Долна Саксония (средно около 17 500 предприятия в периода 2001—2006 г.) (вж. съображение 67). Така мярката е била достъпна за всички млекопреработвателни предприятия и съответно са изпълнени условията, посочени в точка 14.2. |
| --- | --- |

(239)

Според германските власти мярката е била съсредоточена върху спонсорирането на изложбения щанд на LVMN (вж. съображение 66, от нея са се възползвали всички млекопреработвателни предприятия в Долна Саксония (средно около 17 500 предприятия в периода 2001—2006 г.) (вж. съображение 67). Така мярката е била достъпна за всички млекопреработвателни предприятия и съответно са изпълнени условията, посочени в точка 14.2.

| (240) | Макар че в своите мнения Германия не е потвърдила, че мярката е била ограничена до максимум 100 000 EUR на бенефициер за период от три години, Комисията счита, че този горен праг не може да бъде превишен в случая на насърчаването на изложбен щанд в полза на всички млекопреработвателни предприятия в Долна Саксония. Следователно условията на точка 14.3 са изпълнени. |
| --- | --- |

(240)

Макар че в своите мнения Германия не е потвърдила, че мярката е била ограничена до максимум 100 000 EUR на бенефициер за период от три години, Комисията счита, че този горен праг не може да бъде превишен в случая на насърчаването на изложбен щанд в полза на всички млекопреработвателни предприятия в Долна Саксония. Следователно условията на точка 14.3 са изпълнени.

| (241) | Следователно мярка NI 5изпълнява условията, предвидени в член 14 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(241)

Следователно мярка NI 5изпълнява условията, предвидени в член 14 от Насоките за периода 2000—2006 г.

NI 6 (2002—2003 г.)

NI 6 (2002—2003 г.)

| (242) | Долна Саксония е предоставила финансова помощ за участието на преработвателни предприятия (мандри) в панаири. Финансирането на участието на предприятия в панаири следва да се счита за форма на техническа помощ. |
| --- | --- |

(242)

Долна Саксония е предоставила финансова помощ за участието на преработвателни предприятия (мандри) в панаири. Финансирането на участието на предприятия в панаири следва да се счита за форма на техническа помощ.

| (243) | Германските власти увериха, че не са били поети никакви правно обвързващи ангажименти (68) към бенефициери през 2001 г., т.е. през основния период на оценката. Те посочиха също, че от 26 ноември 2003 г. нататък въпросната мярка е основана на одобрената държавна помощ No 200/2003 (вж. съображение 68). Следователно оценката на въпросните мерки обхваща единствено периода между 1 януари 2002 г. и 26 ноември 2003 г. |
| --- | --- |

(243)

Германските власти увериха, че не са били поети никакви правно обвързващи ангажименти (68) към бенефициери през 2001 г., т.е. през основния период на оценката. Те посочиха също, че от 26 ноември 2003 г. нататък въпросната мярка е основана на одобрената държавна помощ No 200/2003 (вж. съображение 68). Следователно оценката на въпросните мерки обхваща единствено периода между 1 януари 2002 г. и 26 ноември 2003 г.

68

| (244) | Допустимите разходи (съображение 68) съответстват на допустимите разходи, определени в точка 14.1, първо тире от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(244)

Допустимите разходи (съображение 68) съответстват на допустимите разходи, определени в точка 14.1, първо тире от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (245) | Германските власти уверяват, че мярка NI 6 е била достъпна за всички предприятия в областта на преработването и предлагането на пазара на млечни продукти, и че средства по нея са били отпуснати съгласно обективни критерии. Освен това мярката не е зависила от членство в организации на производителите или други селскостопански организации (вж. съображение 70). Следователно условията, определени в точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени. |
| --- | --- |

(245)

Германските власти уверяват, че мярка NI 6 е била достъпна за всички предприятия в областта на преработването и предлагането на пазара на млечни продукти, и че средства по нея са били отпуснати съгласно обективни критерии. Освен това мярката не е зависила от членство в организации на производителите или други селскостопански организации (вж. съображение 70). Следователно условията, определени в точка 14.2 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени.

| (246) | Максималният интензитет на помощта за въпросната мярка през съответния период е бил 48 % (вж. съображение 71). Според германските власти само едно дружество (Nordmilch eG) е получило помощ в общ размер, превишаващ 100 000 EUR. Според германските власти Nordmilch eG не попада в определението за МСП. Следователно, с изключение на помощта, предоставена на Nordmilch eG, изложените в точка 14.3 изисквания са спазени. |
| --- | --- |

(246)

Максималният интензитет на помощта за въпросната мярка през съответния период е бил 48 % (вж. съображение 71). Според германските власти само едно дружество (Nordmilch eG) е получило помощ в общ размер, превишаващ 100 000 EUR. Според германските власти Nordmilch eG не попада в определението за МСП. Следователно, с изключение на помощта, предоставена на Nordmilch eG, изложените в точка 14.3 изисквания са спазени.

| (247) | С персонал, наброяващ около 2 500 души, и оборот от около 1,9 милиарда евро Nordmilch eG беше едно от най-големите млекопреработвателни предприятия в Германия (69). Като се имат предвид тези цифри, то не попада в обхвата на определението на Комисията за малко или средно предприятие, изложено в точка 14.3 (70). Съгласно точка 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г. общият размер на получената от него помощ не трябваше да е превишавал 100 000 EUR за период от три години. Следователно предоставената на Nordmilch eG помощ не отговаря на изискванията, изложени в точка 14.3 (71). |
| --- | --- |

(247)

С персонал, наброяващ около 2 500 души, и оборот от около 1,9 милиарда евро Nordmilch eG беше едно от най-големите млекопреработвателни предприятия в Германия (69). Като се имат предвид тези цифри, то не попада в обхвата на определението на Комисията за малко или средно предприятие, изложено в точка 14.3 (70). Съгласно точка 14.3 от Насоките за периода 2000—2006 г. общият размер на получената от него помощ не трябваше да е превишавал 100 000 EUR за период от три години. Следователно предоставената на Nordmilch eG помощ не отговаря на изискванията, изложени в точка 14.3 (71).

69

70

71

| (248) | Следователно мярка NI 6 по принцип изпълнява изискванията, предвидени в член 14 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(248)

Следователно мярка NI 6 по принцип изпълнява изискванията, предвидени в член 14 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (249) | В случая на помощта, отпусната на Nordmilch eG в периода 2002—2003 г., мярка NI 6 не отговаря на изискванията, изложени в точка 14 от Насоките. |
| --- | --- |

(249)

В случая на помощта, отпусната на Nordmilch eG в периода 2002—2003 г., мярка NI 6 не отговаря на изискванията, изложени в точка 14 от Насоките.

NI 7

NI 7

| (250) | Долна Саксония е предоставила финансова помощ за дейности, предприети от LVMN като част от общи информационни кампании за потребителите по въпроси, свързани с използването на млякото като хранителен продукт. Общите информационни кампании относно млякото представляват помощ, която е от полза за целия сектор на млякото и млечните продукти (вж. съображение 173). Приложими са правилата относно предоставянето на техническа помощ съгласно точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(250)

Долна Саксония е предоставила финансова помощ за дейности, предприети от LVMN като част от общи информационни кампании за потребителите по въпроси, свързани с използването на млякото като хранителен продукт. Общите информационни кампании относно млякото представляват помощ, която е от полза за целия сектор на млякото и млечните продукти (вж. съображение 173). Приложими са правилата относно предоставянето на техническа помощ съгласно точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (251) | Субсидираните разходи (вж. съображение 72) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1. |
| --- | --- |

(251)

Субсидираните разходи (вж. съображение 72) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1.

| (252) | Мярката не е била ограничена до конкретна група, а е подпомагала сектора на млякото и млечните продукти като цяло (съображение 75). Следователно мярката също съответства на изискванията на точка 14.2. |
| --- | --- |

(252)

Мярката не е била ограничена до конкретна група, а е подпомагала сектора на млякото и млечните продукти като цяло (съображение 75). Следователно мярката също съответства на изискванията на точка 14.2.

| (253) | Според германските власти през целия период на бенефициер са отпускани средно 395 EUR по мярка NI 7 (вж. съображение 76). Следователно размерът на помощта е бил значително по-нисък от границата, посочена в точка 14.3. |
| --- | --- |

(253)

Според германските власти през целия период на бенефициер са отпускани средно 395 EUR по мярка NI 7 (вж. съображение 76). Следователно размерът на помощта е бил значително по-нисък от границата, посочена в точка 14.3.

| (254) | Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на мярка NI 7. |
| --- | --- |

(254)

Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на мярка NI 7.

NW 4 и NW 5

NW 4 и NW 5

| (255) | Провинция Северен Рейн — Вестфалия е предоставила финансова помощ на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Северен Рейн — Вестфалия (LVMNRW) и на сдруженията на селскостопанските производители на Рейнланд и Вестфалия-Липе за информационни събития и действия от рода на общо потребителско застъпничество и във връзка с използването на млякото и млечните продукти и общите им характеристики (подмярка NW 4). Освен това провинция Северен Рейн — Вестфалия е предоставила помощ за събития, свързани с обмен на познания между млекопроизводителите по въпроси в областта на млекопреработвателната промишленост (подмярка NW 5). |
| --- | --- |

(255)

Провинция Северен Рейн — Вестфалия е предоставила финансова помощ на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Северен Рейн — Вестфалия (LVMNRW) и на сдруженията на селскостопанските производители на Рейнланд и Вестфалия-Липе за информационни събития и действия от рода на общо потребителско застъпничество и във връзка с използването на млякото и млечните продукти и общите им характеристики (подмярка NW 4). Освен това провинция Северен Рейн — Вестфалия е предоставила помощ за събития, свързани с обмен на познания между млекопроизводителите по въпроси в областта на млекопреработвателната промишленост (подмярка NW 5).

| (256) | Информационните събития и предоставянето на обща информация на потребителите (NW4), както и събитията, организирани за обмен на познания между производителите (NW 5), представляват форма на държавна помощ, която е от полза за целия сектор на млякото (вж. съображение 173). Освен това тази помощ следва да се счита за селективна, понеже е от полза само за един сектор (т.е. млекопреработвателната промишленост) (вж. съображение 175). Въпросните мерки трябва да се считат за техническа помощ. |
| --- | --- |

(256)

Информационните събития и предоставянето на обща информация на потребителите (NW4), както и събитията, организирани за обмен на познания между производителите (NW 5), представляват форма на държавна помощ, която е от полза за целия сектор на млякото (вж. съображение 173). Освен това тази помощ следва да се счита за селективна, понеже е от полза само за един сектор (т.е. млекопреработвателната промишленост) (вж. съображение 175). Въпросните мерки трябва да се считат за техническа помощ.

| (257) | Субсидираните разходи по организиране на събития и управление, консултации, обучение и квалификация, свързани с въпроси в областта на млекопреработвателната промишленост (вж. съображение 79), съответстват на допустимите разходи, определени в точка 14.1. |
| --- | --- |

(257)

Субсидираните разходи по организиране на събития и управление, консултации, обучение и квалификация, свързани с въпроси в областта на млекопреработвателната промишленост (вж. съображение 79), съответстват на допустимите разходи, определени в точка 14.1.

| (258) | Мерките са насочени към всички стопанства, отглеждащи млекодайни животни (вж. параграф 81), с което са изпълнени условията, изложени в точка 14.2. |
| --- | --- |

(258)

Мерките са насочени към всички стопанства, отглеждащи млекодайни животни (вж. параграф 81), с което са изпълнени условията, изложени в точка 14.2.

| (259) | Съдейки по общите разходи за двете мерки по време на разследвания период и средния брой стопанства за млекопроизводство в провинция Северен Рейн — Вестфалия, размерите на отпуснатата помощ на бенефициер са били доста под границата, определена в точка 14.3 (вж. съображение 81). |
| --- | --- |

(259)

Съдейки по общите разходи за двете мерки по време на разследвания период и средния брой стопанства за млекопроизводство в провинция Северен Рейн — Вестфалия, размерите на отпуснатата помощ на бенефициер са били доста под границата, определена в точка 14.3 (вж. съображение 81).

| (260) | Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на мерки NW 4 и NW 5. |
| --- | --- |

(260)

Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на мерки NW 4 и NW 5.

NW 6

NW 6

| (261) | Провинция Северен Рейн — Вестфалия е предоставила финансова помощ на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Северен Рейн — Вестфалия (LVMNRW) за събирането, анализа и публикуването (като съобщения и доклади за пазара) на значими данни, свързани с пазара на млечни продукти. |
| --- | --- |

(261)

Провинция Северен Рейн — Вестфалия е предоставила финансова помощ на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Северен Рейн — Вестфалия (LVMNRW) за събирането, анализа и публикуването (като съобщения и доклади за пазара) на значими данни, свързани с пазара на млечни продукти.

| (262) | Публикуването на фактическа и научна информация под формата на съобщения и доклади за пазара представлява техническа помощ, така че е приложима точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(262)

Публикуването на фактическа и научна информация под формата на съобщения и доклади за пазара представлява техническа помощ, така че е приложима точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (263) | Субсидираните разходи (вж. съображение 82) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1. |
| --- | --- |

(263)

Субсидираните разходи (вж. съображение 82) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1.

| (264) | Публикациите са предлагани безплатно на всички, с което са изпълнени условията, изложени в точка 14.2. |
| --- | --- |

(264)

Публикациите са предлагани безплатно на всички, с което са изпълнени условията, изложени в точка 14.2.

| (265) | Съдейки по общите разходи за мярка NW 6 по време на разследвания период и средния брой стопанства за млекопроизводство в провинция Северен Рейн — Вестфалия, размерите на отпуснатата помощ на бенефициер са били доста под границата, определена в точка 14.3 (вж. съображение 85). |
| --- | --- |

(265)

Съдейки по общите разходи за мярка NW 6 по време на разследвания период и средния брой стопанства за млекопроизводство в провинция Северен Рейн — Вестфалия, размерите на отпуснатата помощ на бенефициер са били доста под границата, определена в точка 14.3 (вж. съображение 85).

| (266) | Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на мярка NW 6. |
| --- | --- |

(266)

Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на мярка NW 6.

RP 1 и SL 2

RP 1 и SL 2

| (267) | Провинции Рейнланд-Пфалц и Саарланд са предоставили на Консорциума в млечния сектор на провинция Рейнланд-Пфалц (MILAG) и съответно на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Саарланд (LVMS) финансова помощ за информация за потребителите, включително разпространението на научни познания, обща фактическа информация за продуктите, техните хранителни предимства и предлаганите приложения на такива продукти. |
| --- | --- |

(267)

Провинции Рейнланд-Пфалц и Саарланд са предоставили на Консорциума в млечния сектор на провинция Рейнланд-Пфалц (MILAG) и съответно на Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Саарланд (LVMS) финансова помощ за информация за потребителите, включително разпространението на научни познания, обща фактическа информация за продуктите, техните хранителни предимства и предлаганите приложения на такива продукти.

| (268) | Общите информационни кампании относно млякото представляват помощ, която е от полза за целия сектор на млякото и млечните продукти (вж. съображение 173). Приложими са правилата относно предоставянето на техническа помощ съгласно точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(268)

Общите информационни кампании относно млякото представляват помощ, която е от полза за целия сектор на млякото и млечните продукти (вж. съображение 173). Приложими са правилата относно предоставянето на техническа помощ съгласно точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (269) | Разходите, субсидирани по тази подмярка (вж. съображение 86), съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1. |
| --- | --- |

(269)

Разходите, субсидирани по тази подмярка (вж. съображение 86), съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1.

| (270) | Според германските власти мерките не са били ограничени до конкретна група, а са подпомагали сектора на млякото и млечните продукти като цяло (вж. съображение 90). Това се потвърждава и от MILAG в мненията му от 10 февруари 2014 г. (вж. съображение 153). Следователно условията на точка 14.2 са изпълнени. |
| --- | --- |

(270)

Според германските власти мерките не са били ограничени до конкретна група, а са подпомагали сектора на млякото и млечните продукти като цяло (вж. съображение 90). Това се потвърждава и от MILAG в мненията му от 10 февруари 2014 г. (вж. съображение 153). Следователно условията на точка 14.2 са изпълнени.

| (271) | Германия изтъкна още, че общият размер на предоставената помощ за период от три години е бил доста под горния праг от 100 000 EUR на бенефициер (вж. съображение 91), с което са изпълнени условията, изложени в точка 14.3. |
| --- | --- |

(271)

Германия изтъкна още, че общият размер на предоставената помощ за период от три години е бил доста под горния праг от 100 000 EUR на бенефициер (вж. съображение 91), с което са изпълнени условията, изложени в точка 14.3.

| (272) | Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени. |
| --- | --- |

(272)

Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени.

RP 5 и SL 5

RP 5 и SL 5

| (273) | Провинции Рейнланд-Пфалц и Саарланд са предоставили на Сдружението за контрол на провинция Рейнланд-Пфалц (LKVRP) и LVMS финансова помощ за консултация и програми за обучение, предназначени за млекопроизводителите с цел подобряване на хигиената на доилното оборудване и качеството на доставеното мляко. Продължаващи консултантски услуги са били изключени от финансиране (вж. съображение 92). Консултирането и обучението на млекопроизводителите попада в обхвата на точка 14 (Предоставяне на техническа помощ) от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(273)

Провинции Рейнланд-Пфалц и Саарланд са предоставили на Сдружението за контрол на провинция Рейнланд-Пфалц (LKVRP) и LVMS финансова помощ за консултация и програми за обучение, предназначени за млекопроизводителите с цел подобряване на хигиената на доилното оборудване и качеството на доставеното мляко. Продължаващи консултантски услуги са били изключени от финансиране (вж. съображение 92). Консултирането и обучението на млекопроизводителите попада в обхвата на точка 14 (Предоставяне на техническа помощ) от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (274) | Субсидираните разходи (вж. съображения 92 и 94) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1. |
| --- | --- |

(274)

Субсидираните разходи (вж. съображения 92 и 94) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1.

| (275) | Според германските власти предложението за консултантски услуги/услуги за обучение е било отворено за всички млекопроизводители в провинции Рейнланд-Пфалц/Саарланд, без да е имало изискване за членство съответно в LKVRP/LVMS (вж. параграф 94) (72). Следователно изискванията на точка 14.2 са изпълнени. |
| --- | --- |

(275)

Според германските власти предложението за консултантски услуги/услуги за обучение е било отворено за всички млекопроизводители в провинции Рейнланд-Пфалц/Саарланд, без да е имало изискване за членство съответно в LKVRP/LVMS (вж. параграф 94) (72). Следователно изискванията на точка 14.2 са изпълнени.

72

| (276) | Средните размери на финансирането на година са били около 197 EUR (73) в Рейнланд-Пфалц и около 130 EUR в Саарланд (вж. съображение 98). Следователно горният праг, определен в точка 14.3, не е могъл да бъде превишен. |
| --- | --- |

(276)

Средните размери на финансирането на година са били около 197 EUR (73) в Рейнланд-Пфалц и около 130 EUR в Саарланд (вж. съображение 98). Следователно горният праг, определен в точка 14.3, не е могъл да бъде превишен.

73

| (277) | Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на въпросната мярка. |
| --- | --- |

(277)

Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на въпросната мярка.

TH 3 и TH 4

TH 3 и TH 4

| (278) | Тюрингия е предоставила на Сдружението на провинцията Thüringer Milch e.V. (LVTM) финансова помощ за участието в панаири и изложения на потребителите и организирането на конференции с цел разпространение на научна информация (подмярка TH 3, вж. съображение 100). В допълнение към това е било субсидирано публикуването на фактическа информация относно производителите от района (подмярка TH 4, вж. съображение 101). Участието в панаири, организирането на търговски конференции и публикуването на фактическа информация представлява техническа помощ по смисъла на точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(278)

Тюрингия е предоставила на Сдружението на провинцията Thüringer Milch e.V. (LVTM) финансова помощ за участието в панаири и изложения на потребителите и организирането на конференции с цел разпространение на научна информация (подмярка TH 3, вж. съображение 100). В допълнение към това е било субсидирано публикуването на фактическа информация относно производителите от района (подмярка TH 4, вж. съображение 101). Участието в панаири, организирането на търговски конференции и публикуването на фактическа информация представлява техническа помощ по смисъла на точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (279) | Субсидираните разходи (вж. съображения 100 и 101) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1. |
| --- | --- |

(279)

Субсидираните разходи (вж. съображения 100 и 101) съответстват на допустимите разходи съгласно точка 14.1.

| (280) | Според Германия двете подмерки не са били ограничени до конкретна група, а са подпомагали сектора на млякото и млечните продукти като цяло (вж. съображения 105 и 108). Следователно изискванията на точка 14.2 са изпълнени. |
| --- | --- |

(280)

Според Германия двете подмерки не са били ограничени до конкретна група, а са подпомагали сектора на млякото и млечните продукти като цяло (вж. съображения 105 и 108). Следователно изискванията на точка 14.2 са изпълнени.

| (281) | Освен това германските власти потвърдиха, че предоставените под формата на помощ суми не са превишавали горния праг, определен в точка 14.3 (вж. съображения 105 и 109). |
| --- | --- |

(281)

Освен това германските власти потвърдиха, че предоставените под формата на помощ суми не са превишавали горния праг, определен в точка 14.3 (вж. съображения 105 и 109).

| (282) | Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на въпросната мярка. |
| --- | --- |

(282)

Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на въпросната мярка.

TH 9 и TH 10

TH 9 и TH 10

| (283) | Тюрингия е предоставила на Сдружението за обучение на селското население на Тюрингия (Verein Landvolksbildung Thüringen (VLT) финансова помощ за обучението на служители в млекодобивни стопанства (подмярка TH 9). Освен това Тюрингия е предоставила финансова помощ на Сдружението на младите селскостопански производители на провинция Тюрингия (Thüringer Landjugendverband e.V., TLJV) и Сдружението на доячите на провинция Тюрингия (Thüringer Melkergemeinschaft e.V., TMG) за популяризиране на професионални конкурси (подмярка TH 10) (вж. съображение 110). |
| --- | --- |

(283)

Тюрингия е предоставила на Сдружението за обучение на селското население на Тюрингия (Verein Landvolksbildung Thüringen (VLT) финансова помощ за обучението на служители в млекодобивни стопанства (подмярка TH 9). Освен това Тюрингия е предоставила финансова помощ на Сдружението на младите селскостопански производители на провинция Тюрингия (Thüringer Landjugendverband e.V., TLJV) и Сдружението на доячите на провинция Тюрингия (Thüringer Melkergemeinschaft e.V., TMG) за популяризиране на професионални конкурси (подмярка TH 10) (вж. съображение 110).

| (284) | Първоначално Германия изтъкна, че тези две подмерки не представляват държавна помощ, защото плащанията на VLT (TH 9), TLJV и TMG (TH 10) следва да се считат за такси за услуги, с които се компенсират еквивалентни разходи, и следователно не се пораждат ползи (вж. съображения 114 и 117). Комисията обаче е на мнение, че дори и за доставчика на услугата да няма полза, мерките за обучение в млекодобивните стопанства и организирането на професионални конкурси са от полза за тези стопанства и представляват форма на техническа помощ съгласно точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(284)

Първоначално Германия изтъкна, че тези две подмерки не представляват държавна помощ, защото плащанията на VLT (TH 9), TLJV и TMG (TH 10) следва да се считат за такси за услуги, с които се компенсират еквивалентни разходи, и следователно не се пораждат ползи (вж. съображения 114 и 117). Комисията обаче е на мнение, че дори и за доставчика на услугата да няма полза, мерките за обучение в млекодобивните стопанства и организирането на професионални конкурси са от полза за тези стопанства и представляват форма на техническа помощ съгласно точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (285) | Субсидираните разходи (вж. съображения 111 и 112) съответстват на допустимите разходи съгласно разпоредбите на точка 14.1. |
| --- | --- |

(285)

Субсидираните разходи (вж. съображения 111 и 112) съответстват на допустимите разходи съгласно разпоредбите на точка 14.1.

| (286) | Според Германия възможността за участие в обучение и професионални конкурси е била достъпна в еднаква степен за всички въпросни страни, които са осъществявали дейност в съответния район, въз основа на обективно определени критерии (вж. съображения 115 и 118). Следователно условията на точка 14.2 са изпълнени. |
| --- | --- |

(286)

Според Германия възможността за участие в обучение и професионални конкурси е била достъпна в еднаква степен за всички въпросни страни, които са осъществявали дейност в съответния район, въз основа на обективно определени критерии (вж. съображения 115 и 118). Следователно условията на точка 14.2 са изпълнени.

| (287) | Германия заяви, че кумулативният размер на помощта и от двете подмерки не е превишавал 100 000 EUR за период от три години (вж. съображение 118). Следователно горният праг, определен в точка 14.3, не е могъл да бъде превишен. |
| --- | --- |

(287)

Германия заяви, че кумулативният размер на помощта и от двете подмерки не е превишавал 100 000 EUR за период от три години (вж. съображение 118). Следователно горният праг, определен в точка 14.3, не е могъл да бъде превишен.

| (288) | Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на въпросната мярка. |
| --- | --- |

(288)

Следователно условията, определени в точка 14 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на въпросната мярка.

| (289) | Комисията достига до заключението, че мерки BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9 и TH 10, с изключение на помощта, предоставена на Nordmilch eG по мярка NI 6 (вж. съображение 290), отговарят на съответните изисквания, определени в Насоките от 2000—2006 г., и следователно са съвместими с вътрешния пазар в периода 2001—2006 г. |
| --- | --- |

(289)

Комисията достига до заключението, че мерки BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9 и TH 10, с изключение на помощта, предоставена на Nordmilch eG по мярка NI 6 (вж. съображение 290), отговарят на съответните изисквания, определени в Насоките от 2000—2006 г., и следователно са съвместими с вътрешния пазар в периода 2001—2006 г.

| (290) | Комисията също така стига до заключението, че помощта, предоставена на Nordmilch eG по мярка NI 6 в периода 2002—2003 г., не отговаря на съответните условия, посочени в Насоките за периода 2000—2006 г., и следователно в периода 2001—2006 г. е била несъвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(290)

Комисията също така стига до заключението, че помощта, предоставена на Nordmilch eG по мярка NI 6 в периода 2002—2003 г., не отговаря на съответните условия, посочени в Насоките за периода 2000—2006 г., и следователно в периода 2001—2006 г. е била несъвместима с вътрешния пазар.

6.3.2.   Предоставяне на техническа помощ в селскостопанския сектор в периода от 2007 г. нататък

Предоставяне на техническа помощ в селскостопанския сектор в периода от 2007 г. нататък

| (291) | За периода от 2007 г. нататък разпоредбите относно съвместимостта на предоставянето на техническа помощ с вътрешния пазар са били изменени. |
| --- | --- |

(291)

За периода от 2007 г. нататък разпоредбите относно съвместимостта на предоставянето на техническа помощ с вътрешния пазар са били изменени.

| (292) | Предоставянето на техническа помощ се урежда от глава IV.K от Насоките за периода 2007—13 г. |
| --- | --- |

(292)

Предоставянето на техническа помощ се урежда от глава IV.K от Насоките за периода 2007—13 г.

| (293) | Съгласно точка 105 от Насоките за периода 2007—2013 г. Комисията може да обяви държавна помощ за предоставянето на техническа помощ на предприятия от сектора на преработването и предлагането на пазара на селскостопански продукти за съвместима с член 87, параграф 3, буква в) от Договора (74), ако тя отговаря на всички условия по член 5 от Регламент (ЕО) No 70/2001. Съгласно параграф 106 от същите Насоки за големи предприятия не се одобрява държавна помощ. |
| --- | --- |

(293)

Съгласно точка 105 от Насоките за периода 2007—2013 г. Комисията може да обяви държавна помощ за предоставянето на техническа помощ на предприятия от сектора на преработването и предлагането на пазара на селскостопански продукти за съвместима с член 87, параграф 3, буква в) от Договора (74), ако тя отговаря на всички условия по член 5 от Регламент (ЕО) No 70/2001. Съгласно параграф 106 от същите Насоки за големи предприятия не се одобрява държавна помощ.

74

| (294) | В член 5, буква б) от Регламент (ЕО) No 70/2001 е предвидено, че брутната помощ за участие в панаири и изложения не трябва да превишава 50 % от допълнителните разходи, направени за наемане, нареждане и обслужване на щанда. Това освобождаване е приложимо само за първото участие на предприятие в даден панаир или изложение. |
| --- | --- |

(294)

В член 5, буква б) от Регламент (ЕО) No 70/2001 е предвидено, че брутната помощ за участие в панаири и изложения не трябва да превишава 50 % от допълнителните разходи, направени за наемане, нареждане и обслужване на щанда. Това освобождаване е приложимо само за първото участие на предприятие в даден панаир или изложение.

| (295) | Регламент (ЕО) No 70/2001 е заменен с Регламент (ЕО) No 800/2008 (75) на 29 август 2008 г. В член 27 от Регламент (ЕО) No 800/2008 е предвидено, че помощта за МСП за участие в панаири е съвместима с общия пазар, ако интензитетът на помощта не превишава 50 % от допустимите разходи, и ако допустимите разходи се ограничават до разходи, направени за наемане, подреждане и обслужване на щанд при първо участие на предприятие в който и да е панаир или в което и да е изложение. |
| --- | --- |

(295)

Регламент (ЕО) No 70/2001 е заменен с Регламент (ЕО) No 800/2008 (75) на 29 август 2008 г. В член 27 от Регламент (ЕО) No 800/2008 е предвидено, че помощта за МСП за участие в панаири е съвместима с общия пазар, ако интензитетът на помощта не превишава 50 % от допустимите разходи, и ако допустимите разходи се ограничават до разходи, направени за наемане, подреждане и обслужване на щанд при първо участие на предприятие в който и да е панаир или в което и да е изложение.

75

| (296) | Съгласно точка 106 от Насоките за периода 2007—2013 г. за големи предприятия не се одобрява държавна помощ във връзка с техническа помощ. |
| --- | --- |

(296)

Съгласно точка 106 от Насоките за периода 2007—2013 г. за големи предприятия не се одобрява държавна помощ във връзка с техническа помощ.

| (297) | В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на една мярка (RP 2) с вътрешния пазар през съответния период (76). |
| --- | --- |

(297)

В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на една мярка (RP 2) с вътрешния пазар през съответния период (76).

76

Мярка RP 2

Мярка RP 2

| (298) | По мярка RP 2 провинция Рейнланд-Пфалц е предоставила финансова помощ на предприятия от сектора на преработването и предлагането на пазара за участието им във форуми за споделяне на познания между предприятия, конкурси, изложения и панаири. Допустимите разходи са били разходите, направени за подреждане на изложбен щанд (вж. съображение 125). Тази помощ не е била ограничена до първото участие на предприятие в даден панаир или изложение. Интензитетът на помощта е бил ограничен до 10 % от доказаните разходи, но не повече от 5 200 EUR на предприятие и събитие (вж. съображение 119). |
| --- | --- |

(298)

По мярка RP 2 провинция Рейнланд-Пфалц е предоставила финансова помощ на предприятия от сектора на преработването и предлагането на пазара за участието им във форуми за споделяне на познания между предприятия, конкурси, изложения и панаири. Допустимите разходи са били разходите, направени за подреждане на изложбен щанд (вж. съображение 125). Тази помощ не е била ограничена до първото участие на предприятие в даден панаир или изложение. Интензитетът на помощта е бил ограничен до 10 % от доказаните разходи, но не повече от 5 200 EUR на предприятие и събитие (вж. съображение 119).

| (299) | Интензитетът на помощта от 10 % по мярка RP 2 не надвишава максималния интензитет от 50 %, определен в член 5, буква б) от Регламент (ЕО) No 70/2001 и член 27 от Регламент (ЕО) No 800/2008. |
| --- | --- |

(299)

Интензитетът на помощта от 10 % по мярка RP 2 не надвишава максималния интензитет от 50 %, определен в член 5, буква б) от Регламент (ЕО) No 70/2001 и член 27 от Регламент (ЕО) No 800/2008.

| (300) | Субсидираните разходи (разходите за подреждане на изложбен щанд) съответстват на допустимите разходи съгласно член 5, буква б) от Регламент (ЕО) No 70/2001 на Комисията и член 27 от Регламент (ЕО) No 800/2008 на Комисията, в които се посочва, че дейностите по наемане, подреждане и обслужване на щанд отговарят на условията за помощ (вж. съображения 294 и 295). Тези правила обаче предвиждат, че само първото участие на предприятие в който и да било панаир или изложение отговаря на условията за помощ. |
| --- | --- |

(300)

Субсидираните разходи (разходите за подреждане на изложбен щанд) съответстват на допустимите разходи съгласно член 5, буква б) от Регламент (ЕО) No 70/2001 на Комисията и член 27 от Регламент (ЕО) No 800/2008 на Комисията, в които се посочва, че дейностите по наемане, подреждане и обслужване на щанд отговарят на условията за помощ (вж. съображения 294 и 295). Тези правила обаче предвиждат, че само първото участие на предприятие в който и да било панаир или изложение отговаря на условията за помощ.

| (301) | В своите мнения от 20 септември 2013 г. Германия предостави таблица, съдържаща броя на предприятията, на които са били предоставени субсидии в периода 2003—2012 г. за повторно участие в даден панаир или изложение, заедно със съответните размери на помощите (вж. съображение 123). Таблицата показва, че средните размери на финансиранията за повторно участие в даден панаир или изложение на субсидирано предприятие и на година са били между 294 EUR и 5 113 EUR в периода 2007—2012 г. |
| --- | --- |

(301)

В своите мнения от 20 септември 2013 г. Германия предостави таблица, съдържаща броя на предприятията, на които са били предоставени субсидии в периода 2003—2012 г. за повторно участие в даден панаир или изложение, заедно със съответните размери на помощите (вж. съображение 123). Таблицата показва, че средните размери на финансиранията за повторно участие в даден панаир или изложение на субсидирано предприятие и на година са били между 294 EUR и 5 113 EUR в периода 2007—2012 г.

| (302) | В своите мнения от 13 януари 2017 г. Германия също така посочи, че и двете предприятия Hochwald Foods GmbH и MUH Arla eG са получили помощ по тази подмярка (вж. съображение 124). |
| --- | --- |

(302)

В своите мнения от 13 януари 2017 г. Германия също така посочи, че и двете предприятия Hochwald Foods GmbH и MUH Arla eG са получили помощ по тази подмярка (вж. съображение 124).

| (303) | MUH Arla е създадено през 2012 г. в резултат на сливането на Milch-Union Hocheifel (MUH) и скандинавския конгломерат за мляко и млечни продукти Arla Foods. През 2011 г. в MUH са наети около 800 служители, а оборотът на предприятието е в размер на 693 милиона евро EUR (77). |
| --- | --- |

(303)

MUH Arla е създадено през 2012 г. в резултат на сливането на Milch-Union Hocheifel (MUH) и скандинавския конгломерат за мляко и млечни продукти Arla Foods. През 2011 г. в MUH са наети около 800 служители, а оборотът на предприятието е в размер на 693 милиона евро EUR (77).

77

| (304) | Броят на персонала в група Hochwald е повече от 1 900 служители, а постигнатият от нея оборот е около 1,44 милиарда евро през 2015 г. (78). |
| --- | --- |

(304)

Броят на персонала в група Hochwald е повече от 1 900 служители, а постигнатият от нея оборот е около 1,44 милиарда евро през 2015 г. (78).

78

| (305) | С оглед на тези данни нито MUH Arla eG, нито Hochwald Foods GmbH са попадали в определението за малко и средно предприятие (МСП), изложено в глава II, точка 9 от Насоките за периода 2007—2013 г. (79). Следователно съгласно точка 106 от Насоките за периода 2007—2013 г. споменатите по-горе предприятия не е следвало да получат помощ (вж. съображение 296). |
| --- | --- |

(305)

С оглед на тези данни нито MUH Arla eG, нито Hochwald Foods GmbH са попадали в определението за малко и средно предприятие (МСП), изложено в глава II, точка 9 от Насоките за периода 2007—2013 г. (79). Следователно съгласно точка 106 от Насоките за периода 2007—2013 г. споменатите по-горе предприятия не е следвало да получат помощ (вж. съображение 296).

79

| (306) | Следователно изискванията, определени в глава IV.K. от Насоките за периода 2007—2013 г., във връзка с член 5, буква б) от Регламент (ЕО) No 70/2001 и съответно член 27 от Регламент (ЕО) No 800/2008, са изпълнени само за случаите, в които предприятия в сектора на преработването и предлагането на пазара, попадащи в определението за МСП, са получили помощ по мярка RP 2 за първото участие в даден панаир или изложение. |
| --- | --- |

(306)

Следователно изискванията, определени в глава IV.K. от Насоките за периода 2007—2013 г., във връзка с член 5, буква б) от Регламент (ЕО) No 70/2001 и съответно член 27 от Регламент (ЕО) No 800/2008, са изпълнени само за случаите, в които предприятия в сектора на преработването и предлагането на пазара, попадащи в определението за МСП, са получили помощ по мярка RP 2 за първото участие в даден панаир или изложение.

| (307) | Изискванията, определени в глава IV.K. от Насоките за периода 2007—2013 г., във връзка с член 5, буква б) от Регламент (ЕО) No 70/2001 и съответно член 27 от Регламент (ЕО) No 800/2008, не са изпълнени за помощ по мярка RP 2, предоставена на предприятия, които не попадат в определението за МСП, по-специално на MUH Arla eG и Hochwald Foods GmbH (вж. съображение 305). |
| --- | --- |

(307)

Изискванията, определени в глава IV.K. от Насоките за периода 2007—2013 г., във връзка с член 5, буква б) от Регламент (ЕО) No 70/2001 и съответно член 27 от Регламент (ЕО) No 800/2008, не са изпълнени за помощ по мярка RP 2, предоставена на предприятия, които не попадат в определението за МСП, по-специално на MUH Arla eG и Hochwald Foods GmbH (вж. съображение 305).

| (308) | Изискванията, определени в глава IV.K. от Насоките за периода 2007—2013 г., във връзка с член 5, буква б) от Регламент (ЕО) No 70/2001 и съответно член 27 от Регламент (ЕО) No 800/2008, не са изпълнени също така и за помощ по мярка RP 2 във връзка с повторно участие в даден панаир или изложение (вж. съображение 301). |
| --- | --- |

(308)

Изискванията, определени в глава IV.K. от Насоките за периода 2007—2013 г., във връзка с член 5, буква б) от Регламент (ЕО) No 70/2001 и съответно член 27 от Регламент (ЕО) No 800/2008, не са изпълнени също така и за помощ по мярка RP 2 във връзка с повторно участие в даден панаир или изложение (вж. съображение 301).

| (309) | Комисията стига до заключението, че помощта по мярка RP 2 отговаря на съответните условия, посочени в Насоките за периода 2007—2013 г., и следователно в периода от 2007 г. нататък е била съвместима с вътрешния пазар само в случаите, посочени в съображение 306. |
| --- | --- |

(309)

Комисията стига до заключението, че помощта по мярка RP 2 отговаря на съответните условия, посочени в Насоките за периода 2007—2013 г., и следователно в периода от 2007 г. нататък е била съвместима с вътрешния пазар само в случаите, посочени в съображение 306.

| (310) | В случаите, посочени в съображения 307 и 308, мярка за помощ RP 2 не е отговаряла на съответните условия на Насоките за периода 2007—2013 г. и следователно не е била съвместима с вътрешния пазар в периода от 2007 г. нататък. |
| --- | --- |

(310)

В случаите, посочени в съображения 307 и 308, мярка за помощ RP 2 не е отговаряла на съответните условия на Насоките за периода 2007—2013 г. и следователно не е била съвместима с вътрешния пазар в периода от 2007 г. нататък.

6.3.3.   Държавна помощ за качествени продукти в периода 2001—2006 г.

Държавна помощ за качествени продукти в периода 2001—2006 г.

| (311) | Мерките за насърчаване на производството и предлагането на пазара на качествени селскостопански продукти, проведени в периода 2001—2006 г., трябва да отговарят на условията, посочени в точка 13 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(311)

Мерките за насърчаване на производството и предлагането на пазара на качествени селскостопански продукти, проведени в периода 2001—2006 г., трябва да отговарят на условията, посочени в точка 13 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (312) | Точка 13.2 съдържа неизчерпателен списък на допустимите за финансиране дейности в тази сфера. Помощ може да бъде предоставена за консултации и подобна подкрепа, включително за технически проучвания, проучвания за осъществимост и проектиране, както и пазарни проучвания, когато тези дейности са свързани с развитието на качеството на селскостопанските продукти, включително за:






  — | въвеждане на схеми за осигуряване на качеството, като сериите ISO 9000 и ISO 14000, системи, базирани на анализ на опасностите и контрол в критични точки (HACCP), или системи за екологичен одит; |
| --- | --- | --- |

(312)

Точка 13.2 съдържа неизчерпателен списък на допустимите за финансиране дейности в тази сфера. Помощ може да бъде предоставена за консултации и подобна подкрепа, включително за технически проучвания, проучвания за осъществимост и проектиране, както и пазарни проучвания, когато тези дейности са свързани с развитието на качеството на селскостопанските продукти, включително за:

—

въвеждане на схеми за осигуряване на качеството, като сериите ISO 9000 и ISO 14000, системи, базирани на анализ на опасностите и контрол в критични точки (HACCP), или системи за екологичен одит;

| — | разходите за обучение на персонала по прилагане на системи за осигуряване на качеството и системи за HACCP. |
| --- | --- |

—

разходите за обучение на персонала по прилагане на системи за осигуряване на качеството и системи за HACCP.

Освен това помощ може да бъде предоставена за покриване на таксите, наложени от признати сертифициращи органи за първоначалното сертифициране на системи за осигуряване на качеството и подобни системи.

| (313) | Точка 13, подточки 3, 4 и 5 от Насоките за периода 2000—2006 г. предвиждат специални условия и ограничения. Комисията изразява мнение, че не следва да бъде предоставяна помощ по отношение на рутинни проверки на качеството и рутинни проверки на продукцията, извършвани от производителя по време на производствения процес, независимо дали те се извършват доброволно или задължително като част от система за HACCP или подобни системи. Помощ следва да бъде предоставяна само по отношение на проверки, извършвани от или от името на трети страни, каквито са компетентните регулаторни органи или структури, действащи от тяхно име, или от независими организации, отговорни за проверката и наблюдението на използването на наименования за произход, етикети за биологично производство или етикети за качество. |
| --- | --- |

(313)

Точка 13, подточки 3, 4 и 5 от Насоките за периода 2000—2006 г. предвиждат специални условия и ограничения. Комисията изразява мнение, че не следва да бъде предоставяна помощ по отношение на рутинни проверки на качеството и рутинни проверки на продукцията, извършвани от производителя по време на производствения процес, независимо дали те се извършват доброволно или задължително като част от система за HACCP или подобни системи. Помощ следва да бъде предоставяна само по отношение на проверки, извършвани от или от името на трети страни, каквито са компетентните регулаторни органи или структури, действащи от тяхно име, или от независими организации, отговорни за проверката и наблюдението на използването на наименования за произход, етикети за биологично производство или етикети за качество.

| (314) | Общият размер на помощта, който може да бъде предоставен на МСП съгласно този раздел, не трябва да превишава 50 % от допустимите разходи или 100 000 EUR на бенефициер за период от три години, в зависимост от това коя от стойностите е по-висока (вж. точка 13.2). |
| --- | --- |

(314)

Общият размер на помощта, който може да бъде предоставен на МСП съгласно този раздел, не трябва да превишава 50 % от допустимите разходи или 100 000 EUR на бенефициер за период от три години, в зависимост от това коя от стойностите е по-висока (вж. точка 13.2).

| (315) | Провинции Баден-Вюртемберг, Долна Саксония и Тюрингия (подмерки BW 10, BW 11, NI 1 и TH 5) са предоставили финансова помощ за подобряване на качеството на доставеното мляко чрез консултиране и обучение на производители на млечни продукти, създаването и актуализирането на бази данни и проверки на производители на млечни продукти във връзка с въвеждането на системи за осигуряване на качеството „Управление на качеството на млякото QM Milch“ (вж. съображение 126). |
| --- | --- |

(315)

Провинции Баден-Вюртемберг, Долна Саксония и Тюрингия (подмерки BW 10, BW 11, NI 1 и TH 5) са предоставили финансова помощ за подобряване на качеството на доставеното мляко чрез консултиране и обучение на производители на млечни продукти, създаването и актуализирането на бази данни и проверки на производители на млечни продукти във връзка с въвеждането на системи за осигуряване на качеството „Управление на качеството на млякото QM Milch“ (вж. съображение 126).

| (316) | Според германските власти интензитетът на помощта е бил в максимален размер на 100 % от допустимите разходи (вж. съображение 129). |
| --- | --- |

(316)

Според германските власти интензитетът на помощта е бил в максимален размер на 100 % от допустимите разходи (вж. съображение 129).

| (317) | В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на гореспоменатите подмерки с вътрешния пазар през съответния период (80). |
| --- | --- |

(317)

В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на гореспоменатите подмерки с вътрешния пазар през съответния период (80).

80

BW 10 и BW 11

BW 10 и BW 11

| (318) | Двете подмерки са били осъществени от сдружението Milchprüfring Baden-Württemberg (BW 10) и Сдружението на млечния сектор Баден-Вюртемберг (BW 11) в полза на произвеждащите мляко селскостопански предприятия, които са участвали в системата за осигуряване на качеството „QM-Milch“ (вж. съображения 131 и 132). |
| --- | --- |

(318)

Двете подмерки са били осъществени от сдружението Milchprüfring Baden-Württemberg (BW 10) и Сдружението на млечния сектор Баден-Вюртемберг (BW 11) в полза на произвеждащите мляко селскостопански предприятия, които са участвали в системата за осигуряване на качеството „QM-Milch“ (вж. съображения 131 и 132).

| (319) | Били са субсидирани провеждането на одити в млекодобивни стопанства и разходите за първоначално сертифициране от признат сертифициращ орган (BW 10), както и разходите за консултации във връзка с въвеждането на системата за осигуряване на качеството (BW 11) (вж. съображения 133 и 134). Следователно субсидираните разходи съответстват на допустимите разходи, определени в точка 13.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(319)

Били са субсидирани провеждането на одити в млекодобивни стопанства и разходите за първоначално сертифициране от признат сертифициращ орган (BW 10), както и разходите за консултации във връзка с въвеждането на системата за осигуряване на качеството (BW 11) (вж. съображения 133 и 134). Следователно субсидираните разходи съответстват на допустимите разходи, определени в точка 13.2 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (320) | Не е била предоставена помощ за проверки на качеството и продукцията, извършвани рутинно от производителите по време на производствения процес, които са изключени съгласно точка 13.3. |
| --- | --- |

(320)

Не е била предоставена помощ за проверки на качеството и продукцията, извършвани рутинно от производителите по време на производствения процес, които са изключени съгласно точка 13.3.

| (321) | Според германските власти средният размер на разходите е бил 106 EUR на бенефициер (вж. съображение 135), който е доста под максималния допустим размер от 100 000 EUR на бенефициер за период от три години съгласно точка 13.2. |
| --- | --- |

(321)

Според германските власти средният размер на разходите е бил 106 EUR на бенефициер (вж. съображение 135), който е доста под максималния допустим размер от 100 000 EUR на бенефициер за период от три години съгласно точка 13.2.

| (322) | Следователно условията, определени в точка 13 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на мерки BW 10 и BW 11. |
| --- | --- |

(322)

Следователно условията, определени в точка 13 от Насоките за периода 2000—2006 г., са изпълнени в случая на мерки BW 10 и BW 11.

NI 1

NI 1

| (323) | Долна Саксония е предоставила на LVMN финансова помощ за внедряването на система за осигуряване на качеството за млекопроизводителите („QM-Milch“). Следователно са приложими изискванията на точка 13 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(323)

Долна Саксония е предоставила на LVMN финансова помощ за внедряването на система за осигуряване на качеството за млекопроизводителите („QM-Milch“). Следователно са приложими изискванията на точка 13 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (324) | Били са субсидирани разходите за подготвителни мерки за внедряването на системата „QM-Milch“ (консултантски услуги), както и разходите за координиране на системата „QM-Milch“ и създаването на база данни (вж. съображение 137). Следователно субсидираните разходи съответстват на допустимите разходи, определени в точка 13.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(324)

Били са субсидирани разходите за подготвителни мерки за внедряването на системата „QM-Milch“ (консултантски услуги), както и разходите за координиране на системата „QM-Milch“ и създаването на база данни (вж. съображение 137). Следователно субсидираните разходи съответстват на допустимите разходи, определени в точка 13.2 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (325) | Финансирането е било в размер на 12,78 EUR на случай за предоставяне на консултантски услуги и 35 EUR на селскостопански производител за срок от три години за провеждане на одити на стопанства (вж. съображение 138), които стойности са доста под горния праг, посочен в точка 13.2 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(325)

Финансирането е било в размер на 12,78 EUR на случай за предоставяне на консултантски услуги и 35 EUR на селскостопански производител за срок от три години за провеждане на одити на стопанства (вж. съображение 138), които стойности са доста под горния праг, посочен в точка 13.2 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (326) | Германия е потвърдила, че проверките в хода на одитите на стопанствата са били извършвани от или от името на трети страни, като Сдружението за контрол на провинция Долна Саксония действа като независима надзорна институция (вж. съображение 139). Това е в съответствие с изискванията, определени в точка 13.3. |
| --- | --- |

(326)

Германия е потвърдила, че проверките в хода на одитите на стопанствата са били извършвани от или от името на трети страни, като Сдружението за контрол на провинция Долна Саксония действа като независима надзорна институция (вж. съображение 139). Това е в съответствие с изискванията, определени в точка 13.3.

| (327) | Следователно въпросната мярка изпълнява условията, предвидени в точка 13 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(327)

Следователно въпросната мярка изпълнява условията, предвидени в точка 13 от Насоките за периода 2000—2006 г.

TH 5

TH 5

| (328) | Провинция Тюрингия е предоставила на Сдружението на Тюрингия за услуги и проверки за качество в животновъдството (TVLEV) финансова помощ за въвеждането на система за осигуряване на качеството за млекопроизводителите (вж. съображение (140). Следователно са приложими изискванията на точка 13 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(328)

Провинция Тюрингия е предоставила на Сдружението на Тюрингия за услуги и проверки за качество в животновъдството (TVLEV) финансова помощ за въвеждането на система за осигуряване на качеството за млекопроизводителите (вж. съображение (140). Следователно са приложими изискванията на точка 13 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (329) | Според германските власти мярката е била въведена през 2004 г. (вж. съображение 140). |
| --- | --- |

(329)

Според германските власти мярката е била въведена през 2004 г. (вж. съображение 140).

| (330) | Според Германия в периода 2004—2006 г. производителите са били субсидирани единствено за първоначално сертифициране. Средният размер на помощта, предоставена на отделни производители, е бил приблизително 83 EUR (вж. съображение 141). |
| --- | --- |

(330)

Според Германия в периода 2004—2006 г. производителите са били субсидирани единствено за първоначално сертифициране. Средният размер на помощта, предоставена на отделни производители, е бил приблизително 83 EUR (вж. съображение 141).

| (331) | Субсидираните разходи съответстват на допустимите разходи по точка 13.2, а размерът на помощта е бил доста под тавана, определен в същата точка. |
| --- | --- |

(331)

Субсидираните разходи съответстват на допустимите разходи по точка 13.2, а размерът на помощта е бил доста под тавана, определен в същата точка.

| (332) | Следователно мярка TH 5 изпълнява условията, предвидени в член 13 от Насоките за периода 2000—2006 г. |
| --- | --- |

(332)

Следователно мярка TH 5 изпълнява условията, предвидени в член 13 от Насоките за периода 2000—2006 г.

| (333) | Комисията стига до заключението, че разглежданата по-горе помощ (мерки BW 10, BW 11, NI 1 и TH 5) отговаря на съответните условия, посочени в Насоките за периода 2000—2006 г., и следователно в периода 2001—2006 г. е била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(333)

Комисията стига до заключението, че разглежданата по-горе помощ (мерки BW 10, BW 11, NI 1 и TH 5) отговаря на съответните условия, посочени в Насоките за периода 2000—2006 г., и следователно в периода 2001—2006 г. е била съвместима с вътрешния пазар.

6.4.   Възстановяване

Възстановяване

| (334) | Съгласно член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2015/1589 правомощията на Комисията за възстановяване на помощ са предмет на давностен срок от десет години. Съгласно член 17, параграф 2 от същия регламент всяко действие, предприето от Комисията по отношение на неправомерната помощ, прекъсва давностния срок. |
| --- | --- |

(334)

Съгласно член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2015/1589 правомощията на Комисията за възстановяване на помощ са предмет на давностен срок от десет години. Съгласно член 17, параграф 2 от същия регламент всяко действие, предприето от Комисията по отношение на неправомерната помощ, прекъсва давностния срок.

| (335) | След като Германия представи годишния доклад за 2010 г. в областта на държавните помощи в селскостопанския сектор, с писмо от 28 ноември 2011 г. Комисията изиска от Германия допълнителна информация за схемата. Това действие от страна на Комисията води до прекъсване на давностния срок. В съответствие с посочения в съображение 334 давностен срок от десет години следователно настоящото решение се отнася за периода от 28 ноември 2001 г. |
| --- | --- |

(335)

След като Германия представи годишния доклад за 2010 г. в областта на държавните помощи в селскостопанския сектор, с писмо от 28 ноември 2011 г. Комисията изиска от Германия допълнителна информация за схемата. Това действие от страна на Комисията води до прекъсване на давностния срок. В съответствие с посочения в съображение 334 давностен срок от десет години следователно настоящото решение се отнася за периода от 28 ноември 2001 г.

| (336) | Комисията установява, че помощта, предоставена на Nordmilch eG в периода 2002—2003 г. по мярка NI 6 (вж. съображение 289), не е съвместима с вътрешния пазар. Помощта трябва да бъде възстановена. |
| --- | --- |

(336)

Комисията установява, че помощта, предоставена на Nordmilch eG в периода 2002—2003 г. по мярка NI 6 (вж. съображение 289), не е съвместима с вътрешния пазар. Помощта трябва да бъде възстановена.

| (337) | Освен това Комисията установява, че помощта, предоставена по мярка RP 2 на предприятия, които не попадат в определението за МСП, и по-специално на MUH Arla eG и Hochwald Foods GmbH (вж. съображение 307), и помощта, предоставена за повторно участие в даден панаир или изложение (вж. съображение 308), не са съвместими с вътрешния пазар. Помощта трябва да бъде възстановена. |
| --- | --- |

(337)

Освен това Комисията установява, че помощта, предоставена по мярка RP 2 на предприятия, които не попадат в определението за МСП, и по-специално на MUH Arla eG и Hochwald Foods GmbH (вж. съображение 307), и помощта, предоставена за повторно участие в даден панаир или изложение (вж. съображение 308), не са съвместими с вътрешния пазар. Помощта трябва да бъде възстановена.

| (338) | Въз основа на суспензивното действие на официалната процедура по член 108, параграф 3 от ДФЕС Комисията разглежда мярка RP 2 от 1 януари 2007 г. до 17 юли 2013 г., т.е. датата, на която Комисията е уведомила Германия за решението си да започне процедурата по член 108, параграф 2 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(338)

Въз основа на суспензивното действие на официалната процедура по член 108, параграф 3 от ДФЕС Комисията разглежда мярка RP 2 от 1 януари 2007 г. до 17 юли 2013 г., т.е. датата, на която Комисията е уведомила Германия за решението си да започне процедурата по член 108, параграф 2 от ДФЕС.

7.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (339) | Комисията установява, че Германия неправомерно е предоставила въпросната помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. С изключение на случаите на предоставяне на помощ, споменати в следващото съображение, помощта е съвместима с вътрешния пазар (вж. съображения 289, 309 и 333). |
| --- | --- |

(339)

Комисията установява, че Германия неправомерно е предоставила въпросната помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. С изключение на случаите на предоставяне на помощ, споменати в следващото съображение, помощта е съвместима с вътрешния пазар (вж. съображения 289, 309 и 333).

| (340) | Комисията установява, че помощта, предоставена по мярка NI 6 на Nordmilch eG, и помощта, предоставена по мярка RP 2 на MUH Arla eG и Hochwald Foods GmbH, както и помощта, предоставена за повторно участие в даден панаир или изложение (вж. съображения 290 и 310), не са съвместими с вътрешния пазар. Помощта трябва да бъде възстановена, |
| --- | --- |

(340)

Комисията установява, че помощта, предоставена по мярка NI 6 на Nordmilch eG, и помощта, предоставена по мярка RP 2 на MUH Arla eG и Hochwald Foods GmbH, както и помощта, предоставена за повторно участие в даден панаир или изложение (вж. съображения 290 и 310), не са съвместими с вътрешния пазар. Помощта трябва да бъде възстановена,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Държавната помощ, предоставена от Германия между 28 ноември 2001 г. и 31 декември 2006 г. (мерки BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9, TH 10, BW 10, BW 11, NI 1 и TH 5) или между 1 януари 2007 г. и 17 юли 2013 г. (мярка RP 2) в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, е съвместима с вътрешния пазар, с изключение на случаите, изложени в член 2.

Член 2

Държавна помощ. предоставена от Германия на Nordmilch eG през 2002 и 2003 г. като част от мярка NI 6 в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, е несъвместима с вътрешния пазар.

Помощта, предоставена от Германия между 1 януари 2007 г. и 17 юли 2013 г. в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС по мярка RP 2 на предприятия, които не попадат в определението за МСП, и по-специално на MUH Arla eG и Hochwald Foods GmbH, е несъвместима с вътрешния пазар.

Държавната помощ, предоставена от Германия между 1 януари 2007 г. и 17 юли 2013 г. в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС по мярка RP 2 за повторно участие в даден панаир или изложение, е несъвместима с вътрешния пазар.

Член 3

Индивидуална помощ, предоставена по схемата, посочена в член 2, не представлява помощ, ако към момента на предоставянето ѝ тя е изпълнявала условията, предвидени в регламент, приет съгласно член 2 от Регламент (ЕС) 2015/1588 на Съвета (81), и този регламент е бил приложим към момента на предоставянето на помощта.

Член 4

Индивидуална помощ, предоставена по схемата, посочена в член 2, която към момента на предоставянето на помощта е изпълнявала условията, предвидени в регламент, приет съгласно член 1 от Регламент (ЕС) 2015/1588 или съгласно друга одобрена схема за помощ, е съвместима с вътрешния пазар до максималния интензитет на помощта, приложим за такъв вид помощ.

Член 5

1.   Федерална република Германия възстановява от бенефициерите помощта, предоставена във връзка със схемите за помощ, посочени в член 2, които са несъвместими с вътрешния пазар.

2.   Сумите за възстановяване се олихвяват от датата, на която са били предоставени на разположение на бенефициерите, до действителното им възстановяване.

3.   Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) No 794/2004 и Регламент (ЕО) No 271/2008 на Комисията (82) за изменение на Регламент (ЕО) No 794/2004.

4.   Германия прекратява всички дължими плащания на помощ по схемите, посочени в член 2, считано от датата на приемане на настоящото решение.

Член 6

1.   Възстановяването на помощта, предоставена по посочената в член 2 схема, се извършва незабавно и действително.

2.   Германия осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.

Член 7

1.   В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Германия изпраща на Комисията следната информация:

| а) | списък на бенефициерите, които са получили помощ по посочените в член 2 схеми, както и общия размер на помощта, получена от всеки от тях по схемите; |
| --- | --- |

а)

списък на бенефициерите, които са получили помощ по посочените в член 2 схеми, както и общия размер на помощта, получена от всеки от тях по схемите;

| б) | общата сума (главница и лихви), която трябва да бъде възстановена от всеки бенефициер; |
| --- | --- |

б)

общата сума (главница и лихви), която трябва да бъде възстановена от всеки бенефициер;

| в) | подробно описание на вече предприетите и на планираните мерки за изпълнение на настоящото решение; |
| --- | --- |

в)

подробно описание на вече предприетите и на планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;

| г) | документи, доказващи, че на бенефициерите е било наредено да възстановят помощта. |
| --- | --- |

г)

документи, доказващи, че на бенефициерите е било наредено да възстановят помощта.

2.   Германия информира Комисията за хода на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение до завършване на възстановяването на помощта, предоставена по посочените в член 2 схеми. При искане от страна на Комисията Германия предоставя незабавно информация за вече предприетите или планирани мерки за изпълнение на настоящото решение. Освен това Германия предоставя подробна информация относно размерите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от бенефициерите.

Член 8

Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.

Германия се приканва незабавно да изпрати копие от настоящото решение на бенефициерите на помощта.

Съставено в Брюксел на 29 май 2017 година.

За Комисията

Phil HOGAN

Член на Комисията

---

(1)  Считано от 1 декември 2009 г. членове 87 и 88 от Договора за ЕО стават съответно членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Двата набора от разпоредби по същество са еднакви. За целите на настоящото решение позоваванията на членове 107 и 108 от ДФЕС следва да се разбират като позовавания съответно на членове 87 и 88 от Договора за ЕО, когато е уместно.

1

(2)  Регламент (EО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 година за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1).

2

(3)  Регламент (ЕС) 2015/1589 на Комисията от 13 юли 2015 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 248, 24.9.2015 г., стр. 9). Считано от 14 ноември 2015 г. този регламент на Съвета отменя Регламент (ЕО) No 659/1999 и заменя тези правила. Съгласно член 35 от Регламент (ЕС) 2015/1589 позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на Регламент (ЕС) 2015/1589 и трябва да се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение II към този регламент.

3

(4)  Вж. бележка под линия 3.

4

(5)  Най-скорошното изменение е направено на 31 август 2015 г. чрез член 397 от регламента (BGBl. I, стр. 1474).

5

(6)  Страници 34—36.

6

(7)  Регламент (ЕО) No 1857/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти, и за изменение на Регламент (ЕО) No 70/2001 (ОВ L 358, 16.12.2006 г., стр. 3).

7

(8)  Насоки на Общността за държавни помощи в секторите на земеделието и горското стопанство 2007—2013 г. (ОВ C 319, 27.12.2006 г., стр. 1).

8

(9)  Стр. 37—39.

9

(10)  Стр. 38.

10

(11)  Стр. 43.

11

(12)  Стр. 47.

12

(13)  
  ОВ C 28, 1.2.2000 г., стр. 2.

13

(14)  Страници 39—40.

14

(15)  Страници 40—41.

15

(16)  Съобщение от 27 февруари 2015 г., стр. 47.

16

(17)  Съобщение от септември 2013 г., стр. 41—42.

17

(18)  Страници 43—47.

18

(19)  Страници 43—47.

19

(20)  Стр. 55.

20

(21)  Стр. 56.

21

(22)  Във връзка с това германските власти увериха, че не са били поети никакви правно обвързващи ангажименти към бенефициери през 2001 г. (в периода, който е от значение при оценката).

22

(23)  Стр. 43.

23

(24)  Страници 58—59.

24

(25)  Страници 70—74.

25

(26)  Стр. 76.

26

(27)  Съобщение от февруари 2013 г.

27

(28)  Правното основание за промоционални дейности се съдържа в Решение No 381/2009 относно държавна помощ с наименование „Agrarmarketingmaßnahmen in Rheinland-Pfalz“ (Мерки за предлагането на пазара на селскостопански продукти в Рейнланд-Пфалц).

28

(29)  Стр. 43.

29

(30)  Съобщение от 27 февруари 2015 г., стр. 48.

30

(31)  Стр. 80.

31

(32)  Стр. 82.

32

(33)  Стр. 83.

33

(34)  Стр. 84.

34

(35)  Стр. 85.

35

(36)  
  ОВ C 319, 27.12.2006 г., стр. 1.

36

(37)  Регламент (ЕО) No 70/2001 на Комисията от 12 януари 2001година за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за създаване на Европейската общност по отношение на държавните помощи за малките и средните предприятия (ОВ L 10, 13.1.2001 г., стр. 33).

37

(38)  На 1 юли 2014 г. Регламент (ЕО) No 800/2008 на Комисията от 6 август 2008 година относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (Общ регламент за групово освобождаване) (ОВ L 214, 9.8.2008 г., стр. 3) е отменен с Регламент (ЕС) No 651/2014 на Комисията от 17 юни 2014 г. за обявяване на някои категории помощи за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 187, 26.6.2014 г., стр. 1).

38

(39)  Параграф 244 от решението за откриване на процедурата.

39

(40)  Стр. 77.

40

(41)  Този регламент е отменен на 1 юли 2014 г. с Регламент (ЕС) No 702/2014 на Комисията от 25 юни 2014 г. относно деклариране на някои категории помощи в секторите на селското и горското стопанство и в селските райони за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 193, 1.7.2014 г., стр. 1).

41

(42)  Системата за управление на качеството на млякото „QM-Milch“ представлява национален стандарт, приложим към взаимоотношенията между предприятията в областта на млекопроизводството, който е въведен за млекопроизводителите и млекопреработвателни предприятия и е признат като основа при изпитване за сертифициране.

42

(43)  Параграф 66 от решението за откриване на процедурата.

43

(44)  Параграф 253 от решението за откриване на процедурата.

44

(45)  Стр. 11.

45

(46)  Мнения от 20 септември 2013 г., стр. 12.

46

(47)  Мнения от 20 септември 2013 г., стр. 12.

47

(48)  Мнения от септември 2013 г., стр. 50.

48

(49)  Стр. 50.

49

(50)  Мнения от 20 септември 2013 г., стр. 83—84.

50

(51)  Раздел 3.3.

51

(52)  Комисията получи мнения от Сдружението на предприятията на млечната промишленост на провинция Долна Саксония относно всички мерки, финансирани от таксата върху млякото като цяло, и не само относно разглежданите тук подмерки. Сдружението изтъкна, че не е била предоставена помощ. Пълно описание на тези мнения е предоставено в Решение (ЕС) 2015/2432 на Комисията от 18 септември 2015 г. относно държавна помощ за качествен контрол на млякото, предоставена от Германия въз основа на Закона за млякото и мазнините, SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN) (ОВ L 334, 22.12.2015 г., стр. 23).

52

(53)  Решение на Съда от 20 ноември 2003 г., Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, EU:C:2003:622, точка 23.

53

(54)  Решение на Съда от 20 ноември 2003 г., Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, EU:C:2003:622, I-13769, точка 24.

54

(55)  Например в Долна Саксония: Наредба от 26 ноември 2004 г. относно събирането на такса в млекопреработвателна промишленост (Официален вестник на Долна Саксония No 36/2004, стр. 519), изменена с член 6 от Наредбата от 22 декември 2005 г. (Официален вестник на Долна Саксония No 31/2005, стр. 475).

55

(56)  Решение на Съда от 30 май 2013 г., Doux Élevage SNC и Coopérative agricole UKL-ARREE/Ministère de l'Agriculture, C677/11, EU:C:2013:348, точки 32, 35 и 38.

56

(57)  Решение на Съда от 17 септември 1980 г., Philip Morris Holland BV/Комисия, С-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, точки 11 и 12.

57

(58)  Вж. по-специално Решение от 13 юли 1988 г., Френска република/Комисия, ECLI:EU:C:1988:391, точка 19.

58

(59)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 927/2012 на Комисията от 9 октомври 2012 г. за изменение на приложение I към Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (ОВ L 304, 31.10.2012 г., стр. 1).

59

(60)

60

Източник: EВРОСТАТ.

(61)  Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането на Регламент (ЕС) 2015/1589 на Съвета за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1).

61

(62)  Решение на Съда от 30 април 2002 г., Гибралтар/Комисия, T-195/01 и T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, точка 111.

62

(63)  Вж. съображение 17.

63

(64)  Бавария: Verordnung über eine Umlage für Milch (Наредба за такса върху млякото) от 30 юни 1983 г. (GVBL стр. 547); Баден-Вюртемберг: Verordnung über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen (Наредба относно налагането на такси на млекопреработвателната промишленост) от 18 май 2004 г. (GBl. стр. 350, 355); Северен Рейн — Вестфалия: Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft (Наредба относно таксите за подпомагане на млекопреработвателната промишленост) от 30 ноември 1965 г. (GV. NW. 1965 г., стр. 349); например Рейнланд-Пфалц: Landesverordnung zur Durchführung des Milch- und Fettgesetzes (Наредба на провинцията за изпълнение на Закона за млякото и мазнините) от 16 август 1960 г. (GVBl. стр. 218, BS 7842—2); Бранденбург — Verordnung zur Übertragung der Ermächtigungen zum Erlass von Rechtsverordnungen nach dem Milch- und Fettgesetz (Наредба за изпълнение на делегираните правомощия съгласно Закона за млякото и мазнините — ÜErmVO) от 5 декември 1992 г. (GVBl.II/92, [No 72], стр. 764); Хесен — Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft (Наредба относно събирането на такса за насърчаване на млекопреработвателната промишленост) от 1 декември 1981 г. (GVBl. I 1981 стр. 427); Саарланд: Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft (Наредба относно събирането на такса в млекопреработвателна промишленост) от 9 декември 1982 г. (Официален вестник от 1982 г., стр. 1007); Тюрингия:Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft (Наредба на Тюрингия относно събирането на такса за насърчаване на млекопреработвателната промишленост) от 27 ноември 2001 г. (GVBl. 2000, 20). В Долна Саксония таксата върху млякото е въведена със Заповедта за събиране на такса в млекопреработвателната промишленост от 6 юли 1951 г. във версията на Заповедта от 25 март 1952 г. (Официален вестник на Долна Саксония, Sb. I стр. 689). При все това, събирането на таксата през съответния период за целите на държавната помощ се основава на Наредбата относно събирането на такса в млекопреработвателна промишленост от 22 май 1973 г. (Официален вестник на Долна Саксония, стр. 179), а използването на средствата, набрани от таксата, е регламентирано в Насоките за отпускане на безвъзмездни средства за подпомагане на млекопреработвателната промишленост в Долна Саксония съгласно член 22, параграф 2 от Закона за млякото и мазнините от 8 ноември 1985 г. (Правителствен вестник на Долна Саксония No 43/1985).

64

(65)  
  ОВ C 119, 22.5.2002 г., стр. 22.

65

(66)  Версията на Насоките за периода 2000—2006 г. на немски език съдържа изчерпателен списък на допустимите разходи. Във версията на английски език обаче, на който първоначално са изготвени насоките, се цитират същите допустими разходи като примери, а не като изчерпателен списък. Същото е валидно за версията на френски език.

66

(67)  Решение за откриване на процедура, точки 235—236; за тази цел Комисията се позовава в точка 236 от решението за откриване на процедурата на немската версия на Насоките за периода 2000—2006 г. и счита, че съгласно точка 14.1 помощта може да се отпуска само за разпространение на нови методики (вж. бележка под линия 72).

67

(68)  Вж. бележка под линия 24 от настоящото решение.

68

(69)  Цифри: 2009 г.; Източник: http://www.nordmilch.de/unternehmen/geschichte/. През април 2011 г. Nordmilch GmbH и Humana Milchindustrie GmbH се сливат, образувайки DMK Deutsches Milchkontor GmbH.

69

(70)  
  ОВ L 107, 30.4.1996 г., стр. 4.

70

(71)  В своето съобщение от 27 февруари 2015 г. Германия посочи, че вече е разгледано възстановяването на тази помощ (вж. съображение 68).

71

(72)  Това се потвърждава и от MILAG във връзка с мярка RP 5 в мненията му от 10 февруари (вж. съображение 153).

72

(73)  Вж. бележка под линия 79.

73

(74)  Сега член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.

74

(75)  На 1 юли 2014 г. Регламент (ЕО) No 800/2008 е отменен с Регламент (ЕС) No 651/2014.

75

(76)  Решение за откриване на процедурата, параграф 244.

76

(77)

77

Източник: http://www.arlafoods.de/ubersicht/presse/2012/pressrelease/eu-genehmigt-fusion-der-milch-union-hocheifel-und-arla-836614/

(78)

78

Източник: https://www.hochwald.de/de/unternehmen/zahlen-fakten.html

(79)  В тази връзка в точка 9 от Насоките за периода 2007—2013 г. се прави препратка към приложение I към Регламент (ЕО) No 70/2001, заменено на 29 август 2008 г. от приложение I към Регламент (ЕО) No 800/2008.

79

(80)  Решение за откриване на процедурата, параграф 253.

80

(81)  Регламент (ЕС) 2015/1588 на Съвета от 13 юли 2015 година относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към определени категории хоризонтална държавна помощ (ОВ L 248, 24.9.2015 г., стр. 1).

81

(82)  Регламент (ЕО) No 271/2008 на Комисията от 30 януари 2008 година за изменение на Регламент (ЕО) No 794/2004 за прилагането на Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (ОВ L 82, 25.3.2008 г., стр. 1).

82

---

ПРЕПОРЪКИ

| 19.12.2017 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 339/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 339/83

---

ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2017/2338 НА КОМИСИЯТА

от 16 ноември 2017 година

за създаване на общ Наръчник за връщането, който компетентните органи на държавите членки да използват при изпълнението на задачи, свързани с връщането

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1) се определят общите стандарти и процедури, приложими в държавите членки за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни. |
| --- | --- |

(1)

В Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1) се определят общите стандарти и процедури, приложими в държавите членки за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни.

| (2) | Необходимо е да се гарантира, че тези общи стандарти и процедури се прилагат по еднакъв начин във всички държави членки. Ето защо с Препоръка C(2015) 6250 на Комисията от 1 октомври 2015 г. (2) беше създаден общ Наръчник за връщането, съдържащ общи насоки, най-добри практики и препоръки, който компетентните органи на държавите членки да използват при изпълнението на задачи, свързани с връщането. Тъй като са налице новости в областта на връщането на незаконно пребиваващи граждани на трети държави, е необходимо Наръчникът за връщането да бъде актуализиран. |
| --- | --- |

(2)

Необходимо е да се гарантира, че тези общи стандарти и процедури се прилагат по еднакъв начин във всички държави членки. Ето защо с Препоръка C(2015) 6250 на Комисията от 1 октомври 2015 г. (2) беше създаден общ Наръчник за връщането, съдържащ общи насоки, най-добри практики и препоръки, който компетентните органи на държавите членки да използват при изпълнението на задачи, свързани с връщането. Тъй като са налице новости в областта на връщането на незаконно пребиваващи граждани на трети държави, е необходимо Наръчникът за връщането да бъде актуализиран.

| (3) | В Препоръка C(2017) 1600 на Комисията от 7 март 2017 г. (3) се предоставят насоки за това как следва да се използват разпоредбите на Директива 2008/115/ЕО, така че да се постигне по-голяма ефективност при процедурите за връщане, и се отправя призив към държавите членки да предприемат необходимите мерки за премахване на правните и практическите пречки пред връщането. Ето защо тази препоръка следва да се вземе предвид в Наръчника за връщането. |
| --- | --- |

(3)

В Препоръка C(2017) 1600 на Комисията от 7 март 2017 г. (3) се предоставят насоки за това как следва да се използват разпоредбите на Директива 2008/115/ЕО, така че да се постигне по-голяма ефективност при процедурите за връщане, и се отправя призив към държавите членки да предприемат необходимите мерки за премахване на правните и практическите пречки пред връщането. Ето защо тази препоръка следва да се вземе предвид в Наръчника за връщането.

| (4) | Наръчникът за връщането следва да отразява най-новата съдебна практика на Съда на Европейския съюз, отнасяща се до Директива 2008/115/ЕО. |
| --- | --- |

(4)

Наръчникът за връщането следва да отразява най-новата съдебна практика на Съда на Европейския съюз, отнасяща се до Директива 2008/115/ЕО.

| (5) | Адресати на Наръчника за връщането следва да бъдат всички държави членки, обвързани от Директива 2008/115/ЕО. |
| --- | --- |

(5)

Адресати на Наръчника за връщането следва да бъдат всички държави членки, обвързани от Директива 2008/115/ЕО.

| (6) | За да се подсили еднаквото прилагане на общите стандарти на Съюза в областта на връщането, Наръчникът за връщането следва да се използва като основен инструмент за изпълнението на задачи, свързани с връщането, и за целите на обучението, |
| --- | --- |

(6)

За да се подсили еднаквото прилагане на общите стандарти на Съюза в областта на връщането, Наръчникът за връщането следва да се използва като основен инструмент за изпълнението на задачи, свързани с връщането, и за целите на обучението,

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

| 1. | Наръчникът за връщането, съдържащ се в приложението, следва да замени Наръчника за връщането, съдържащ се в приложението към Препоръка C(2015) 6250 на Комисията. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Държавите членки следва да предадат Наръчника за връщането на националните си органи, компетентни за изпълнението на задачи, свързани с връщането, и да дадат указания на посочените органи да го използват като основен инструмент при изпълнението на тези задачи. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Наръчникът за връщането следва да се използва за целите на обучението на персонала, участващ в изпълнението на задачи, свързани с връщането, както и на експертите, участващи в механизма за оценка и наблюдение, създаден с Регламент (ЕС) No 1053/2013 на Съвета за проверка на прилагането на достиженията на правото от Шенген в държавите членки (4). |
| --- | --- |

3.

Съставено в Брюксел на 16 ноември 2017 година.

За Комисията

Dimitris AVRAMOPOULOS

Член на Комисията

---

(1)  Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно общите стандарти и процедури, приложими в държавите членки за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни (ОВ L 348, 24.12.2008 г., стр. 98).

1

(2)  Препоръка C(2015) 6250 на Комисията от 1 октомври 2015 г. за създаване на общ „Наръчник за връщането“, който компетентните органи на държавите членки да използват при изпълнението на задачи, свързани с връщането.

2

(3)  Препоръка C(2017) 1600 на Комисията от 7 март 2017 г. за по-ефективен процес на връщане при прилагането на Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета.

3

(4)  Регламент (ЕС) No 1053/2013 на Съвета от 7 октомври 2013 г. за създаването на механизъм за оценка и наблюдение с цел проверка на прилагането на достиженията на правото от Шенген и за отмяна на решението на изпълнителния комитет от 16 септември 1998 г. за създаване на Постоянен комитет за оценка и прилагане на Споразумението от Шенген (ОВ L 295, 6.11.2013 г., стр. 27).

4

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

НАРЪЧНИК ЗА ВРЪЩАНЕТО

| 1. | ОПРЕДЕЛЕНИЯ | 87 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Гражданин на трета страна | 87 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Незаконен престой | 88 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Връщане | 90 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Решение за връщане | 90 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Заповед за извеждане | 91 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Опасност от укриване | 91 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Доброволно напускане | 93 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Уязвими лица | 94 |
| --- | --- | --- |

1.8.

| 2. | ПРИЛОЖНО ПОЛЕ | 94 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Гранични случаи — член 2, параграф 2, буква а) | 95 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Специални гаранции за „гранични случаи“ | 96 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Случаи с наказателноправни санкции и случаи на екстрадиция | 97 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | ПО-БЛАГОПРИЯТНИ РАЗПОРЕДБИ | 98 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | САНКЦИИ ЗА НАРУШЕНИЯ НА ПРАВИЛАТА ЗА МИГРАЦИЯТА | 98 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | ЗАДЪРЖАНЕ И ЗАДЪЛЖЕНИЕ ЗА ИЗДАВАНЕ НА РЕШЕНИЕ ЗА ВРЪЩАНЕ | 100 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Задържане в хода на проверката при излизане | 102 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Лица, за които е издадено решение за връщане от друга държава членка | 102 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Връзка с правилата на Регламента от Дъблин | 103 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Гражданин на трета страна в незаконен престой, имащ право на престой в друга държава членка | 104 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Гражданин на трета страна в незаконен престой, обхванат от действащи двустранни споразумения между държавите членки | 106 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Гражданин на трета страна в незаконен престой, ползващ се от хуманитарно (или друго) разрешение | 107 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Гражданин на трета страна в незаконен престой, по отношение на когото е образувана процедура за подновяване на разрешение | 107 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Специални правила в директивите за законна миграция относно обратното приемане между държавите членки в случаи на мобилност в рамките на ЕС | 108 |
| --- | --- | --- |

5.8.

| 6. | ДОБРОВОЛНО НАПУСКАНЕ | 108 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Удължен срок за доброволно напускане | 109 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Задължения до доброволното напускане | 110 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Индикации за риск | 110 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Практическо съответствие — транзитно преминаване по суша | 111 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Практическо съответствие — транзитно преминаване по въздух | 112 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Регистриране на доброволното напускане | 113 |
| --- | --- | --- |

6.6.

| 7. | ИЗВЕЖДАНЕ | 113 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Извеждане по въздух | 115 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Транзитно преминаване по въздух | 118 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Съвместни операции по извеждане по въздух | 118 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Операции по връщане, координирани от Европейската агенция за гранична и брегова охрана | 119 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 8. | НАБЛЮДЕНИЕ НА ПРИНУДИТЕЛНОТО ВРЪЩАНЕ | 119 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | ОТЛАГАНЕ НА ИЗВЕЖДАНЕТО | 120 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | ВРЪЩАНЕ НА НЕПРИДРУЖЕНИ МАЛОЛЕТНИ ИЛИ НЕПЪЛНОЛЕТНИ ЛИЦА | 121 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1. | Помощ от съответните служби | 122 |
| --- | --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Връщане на член на семейството, на определен настойник или на подходящи приемни центрове | 123 |
| --- | --- | --- |

10.2.

| 11. | ЗАБРАНИ ЗА ВЛИЗАНЕ | 123 |
| --- | --- | --- |

11.

| 11.1. | Действие в целия ЕС | 124 |
| --- | --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Използване на ШИС II | 125 |
| --- | --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Процедурни аспекти | 125 |
| --- | --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Причини за издаване на забрани за влизане | 125 |
| --- | --- | --- |

11.4.

| 11.5. | Продължителност на забраните за влизане | 126 |
| --- | --- | --- |

11.5.

| 11.6. | Оттегляне, съкращаване на продължителността и спиране на действието на забраните за влизане | 127 |
| --- | --- | --- |

11.6.

| 11.7. | Санкции за неспазване на забрана за влизане | 128 |
| --- | --- | --- |

11.7.

| 11.8. | Консултации между държавите членки | 128 |
| --- | --- | --- |

11.8.

| 11.9. | Стари забрани за влизане | 129 |
| --- | --- | --- |

11.9.

| 12. | ПРОЦЕДУРНИ ГАРАНЦИИ | 130 |
| --- | --- | --- |

12.

| 12.1. | Право на добра администрация и право на изслушване | 130 |
| --- | --- | --- |

12.1.

| 12.2. | Решения, свързани с връщане | 131 |
| --- | --- | --- |

12.2.

| 12.3. | Форма на решенията и превод | 133 |
| --- | --- | --- |

12.3.

| 12.4. | Правни средства за защита | 134 |
| --- | --- | --- |

12.4.

| 12.5. | Езикова помощ и безплатна правна помощ | 135 |
| --- | --- | --- |

12.5.

| 13. | ГАРАНЦИИ ПРИ ВРЪЩАНЕ | 137 |
| --- | --- | --- |

13.

| 13.1. | Писмено потвърждение | 138 |
| --- | --- | --- |

13.1.

| 13.2. | Ситуации на продължителна незаконност | 138 |
| --- | --- | --- |

13.2.

| 14. | ЗАДЪРЖАНЕ | 139 |
| --- | --- | --- |

14.

| 14.1. | Обстоятелства, които обосновават задържането | 139 |
| --- | --- | --- |

14.1.

| 14.2. | Форма и първоначално преразглеждане на задържането | 142 |
| --- | --- | --- |

14.2.

| 14.3. | Редовно преразглеждане на задържането | 142 |
| --- | --- | --- |

14.3.

| 14.4. | Прекратяване на задържането | 143 |
| --- | --- | --- |

14.4.

| 14.4.1. | Липса на разумна възможност за извеждане | 144 |
| --- | --- | --- |

14.4.1.

| 14.4.2. | Достигане на максималния срок на задържане | 144 |
| --- | --- | --- |

14.4.2.

| 14.5. | Повторно задържане на подлежащи на връщане лица | 146 |
| --- | --- | --- |

14.5.

| 14.6. | Прилагане на по-леки принудителни мерки след края на задържането | 146 |
| --- | --- | --- |

14.6.

| 15. | УСЛОВИЯ НА ЗАДЪРЖАНЕ | 146 |
| --- | --- | --- |

15.

| 15.1. | Първоначално полицейско задържане | 146 |
| --- | --- | --- |

15.1.

| 15.2. | Използване на специализирани центрове като общо правило | 147 |
| --- | --- | --- |

15.2.

| 15.3. | Отделяне от обикновените затворници | 148 |
| --- | --- | --- |

15.3.

| 15.4. | Материални условия на задържане | 148 |
| --- | --- | --- |

15.4.

| 16. | ЗАДЪРЖАНЕ НА МАЛОЛЕТНИ ИЛИ НЕПЪЛНОЛЕТНИ ЛИЦА И НА СЕМЕЙСТВА | 153 |
| --- | --- | --- |

16.

| 17. | ИЗВЪНРЕДНИ СИТУАЦИИ | 155 |
| --- | --- | --- |

17.

| 18. | ТРАНСПОНИРАНЕ, ТЪЛКУВАНЕ И ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ | 156 |
| --- | --- | --- |

18.

| 19. | ИЗТОЧНИЦИ И РЕФЕРЕНТНИ ДОКУМЕНТИ | 157 |
| --- | --- | --- |

19.

| 20. | СЪКРАЩЕНИЯ | 159 |
| --- | --- | --- |

20.

ПРЕДГОВОР

С настоящия Наръчник за връщането се предоставят насоки на националните органи, компетентни за изпълнението на задачи, свързани с връщането, в това число полиция, гранична охрана, миграционни власти, служители на центровете за задържане и контролни органи.

Той обхваща стандартите и процедурите, приложими в държавите членки за връщането на незаконно пребиваващи граждани на трети страни, и се основава на правните инструменти на Съюза, уреждащи този въпрос, най-вече на Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1) („Директива за връщането“). Процедурите за връщане на практика често са свързвани с други видове процедури (процедури за предоставяне на убежище, процедури за граничен контрол, процедури, водещи до право на влизане, престой или пребиваване), които се уреждат от друго приложимо законодателство на Съюза и национално законодателство. В тези случаи държавите членки следва да гарантират тясно сътрудничество между различните органи, имащи отношение към тези процедури.

Първата версия на Наръчника беше приета през октомври 2015 г. (2) Настоящата версия, преработена през 2017 г., се основава на Препоръката на Комисията от 7 март 2017 г.
   (3) и съдържа допълнителни насоки за националните органи за това по какъв начин следва да се използват правилата на Директивата за връщането, така че да се повиши ефективността на системите за връщане, като същевременно се гарантира пълното зачитане на основните права.

Освен на подходящи стандарти и процедури, една ефективна система за връщане трябва да се основава на съгласувана и добре интегрирана организация на компетентностите на национално равнище. Това означава да е налице възможност да се мобилизират всички участници в процедурите, свързани с връщането (например правоприлагащите и имиграционните органи, но също и съдебните органи, органите за закрила на детето, медицинските и социалните служби, служителите на центровете за задържане), и да се координират техните действия в съответствие с ролята им и възложените им задачи, за да се осигурят бързи и адекватни мултидисциплинарни ответни действия за управление на отделните случаи, свързани с връщане. Националните системи за връщане трябва да разчитат на подкрепата на достатъчен брой обучени и компетентни служители, които да могат да бъдат мобилизирани бързо — при необходимост и денонощно, 7 дни в седмицата — особено в случай на нарастваща тежест при осъществяването на връщания, и които при нужда да могат да бъдат разполагани на външните граници на Съюза с цел предприемане на незабавни мерки в отговор на миграционния натиск. За тази цел те следва да осигурят непрекъснат обмен на оперативна информация с Европейската агенция за гранична и брегова охрана и с останалите държави членки, като могат да разчитат на оперативна и техническа помощ от страна на Агенцията.

За да могат системите за връщане да отговарят на предизвикателствата, държавите членки следва да използват оптимално възможностите за гъвкавост, предвидени от Директивата за връщането, и редовно да преразглеждат и адаптират структурите си и капацитета си за връщане, така че да отговарят на реалните нужди и да продължат да бъдат ефективни.

С настоящия наръчник не се създават правно обвързващи задължения за държавите членки, нито се въвеждат нови права и задължения. Той се основава до голяма степен на работата, извършена от държавите членки и от Комисията в рамките на Контактния комитет по Директива 2008/115/ЕО за връщането през периода 2009—2017 г., като в него се прегрупират в систематизиран и обобщен вид дискусиите, проведени в рамките на този форум, които не отразяват непременно консенсус между държавите членки относно тълкуването на правните актове.

Тълкувателната част от Наръчника се допълва с насоки относно нововъзникващи въпроси (например нови решения на Съда на Европейския съюз, международни стандарти). Единствено правните актове, на които Наръчникът се основава или позовава, пораждат задължителни правни последици. Това са и актовете, на които може да се прави позоваване пред националните съдилища. Правнообвързващи тълкувания на правото на Съюза могат да се правят единствено от Съда на Европейския съюз.

1.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ

1.1.   Гражданин на трета страна

Правно основание: Директива за връщането — член 3, точка 1; Кодекс на шенгенските граници (4) — член 2, точка 5

Всяко лице, което не е гражданин на Съюза по смисъла на член 17, параграф 1 от Договора и което не се ползва от правото на свободно движение съгласно правото на Съюза, както е определено в член 2, точка 5 от Кодекса на шенгенските граници.

Следните категории лица не се считат за „граждани на трета страна“:

| — | лица, които са граждани на Съюза по смисъла на член 20, параграф 1 от ДФЕС (предишен член 17, параграф 1 от Договора) = лица, които притежават гражданство на държава — членка на ЕС (5), |
| --- | --- |

—

лица, които са граждани на Съюза по смисъла на член 20, параграф 1 от ДФЕС (предишен член 17, параграф 1 от Договора) = лица, които притежават гражданство на държава — членка на ЕС (5),

| — | лица, притежаващи гражданство на държави от ЕИП/Швейцария, |
| --- | --- |

—

лица, притежаващи гражданство на държави от ЕИП/Швейцария,

| — | членове на семействата на граждани на Съюза, упражняващи правото си на свободно движение съгласно член 21 от ДФЕС или Директива 2004/38/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), |
| --- | --- |

—

членове на семействата на граждани на Съюза, упражняващи правото си на свободно движение съгласно член 21 от ДФЕС или Директива 2004/38/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6),

| — | членове на семействата на граждани на ЕИП/Швейцария, ползващи се с права на свободно движение, равностойни на тези на гражданите на Съюза. |
| --- | --- |

—

членове на семействата на граждани на ЕИП/Швейцария, ползващи се с права на свободно движение, равностойни на тези на гражданите на Съюза.

Всяко друго лице, включително лице без гражданство (7), се счита за „гражданин на трета страна“.

Допълнително уточнение:

| — | Членове на семейството на граждани на ЕС/ЕИП/Швейцария, които поради това имат право на влизане и пребиваване с гражданина на Съюза в приемащата държава членка, независимо от своята националност, са:






  а) | съпругът и при регистрирано партньорство, сключено въз основа на законодателството на държава членка и признато от законодателството на приемащата държава членка като равносилно на брак — партньорът, с който гражданин на ЕС/ЕИП/Швейцария е сключил това партньорство; |
| --- | --- | --- |

—

Членове на семейството на граждани на ЕС/ЕИП/Швейцария, които поради това имат право на влизане и пребиваване с гражданина на Съюза в приемащата държава членка, независимо от своята националност, са:

а)

съпругът и при регистрирано партньорство, сключено въз основа на законодателството на държава членка и признато от законодателството на приемащата държава членка като равносилно на брак — партньорът, с който гражданин на ЕС/ЕИП/Швейцария е сключил това партньорство;

| б) | преките наследници на възраст под 21 години или лицата на издръжка, включително на съпруга или на регистрирания партньор; |
| --- | --- |

б)

преките наследници на възраст под 21 години или лицата на издръжка, включително на съпруга или на регистрирания партньор;

| в) | преките роднини по възходяща линия на издръжка, включително на съпруга или на регистрирания партньор. |
| --- | --- |

в)

преките роднини по възходяща линия на издръжка, включително на съпруга или на регистрирания партньор.

В допълнение към категориите, посочени в букви а)—в), други членове на семейството при определени обстоятелства също могат да се ползват с правото на свободно движение съгласно правото на Съюза — по-специално когато им е предоставено право на влизане и пребиваване съгласно националното законодателство за прилагане на член 3, параграф 2 от Директива 2004/38/ЕО.

| — | Гражданите на трета страна, чиито твърдения, че са членове на семейството на граждани на Съюза, ползващи се с правото на Съюза на свободно движение съгласно член 21 от ДФЕС или Директива 2004/38/ЕО, са отхвърлени от дадена държава членка, могат да се считат за граждани на трета страна. Тези лица следователно могат да попаднат в обхвата на прилагането на Директивата за връщането, като ще трябва да се приложат минималните стандарти, процедури и права, предвидени в нея. Що се отнася обаче до евентуално обжалване на решение, с което не се признава приложимостта на Директива 2004/38/ЕО спрямо дадено лице, Комисията счита, че — като по-благоприятна разпоредба съгласно член 4 от Директивата за връщането — за лицето продължават да се прилагат процедурните гаранции, предвидени в глава VI от Директива 2004/38/ЕО (например по отношение на уведомяването и основанията за решението, срока за доброволно напускане на територията, процедурите за обжалване). |
| --- | --- |

—

Гражданите на трета страна, чиито твърдения, че са членове на семейството на граждани на Съюза, ползващи се с правото на Съюза на свободно движение съгласно член 21 от ДФЕС или Директива 2004/38/ЕО, са отхвърлени от дадена държава членка, могат да се считат за граждани на трета страна. Тези лица следователно могат да попаднат в обхвата на прилагането на Директивата за връщането, като ще трябва да се приложат минималните стандарти, процедури и права, предвидени в нея. Що се отнася обаче до евентуално обжалване на решение, с което не се признава приложимостта на Директива 2004/38/ЕО спрямо дадено лице, Комисията счита, че — като по-благоприятна разпоредба съгласно член 4 от Директивата за връщането — за лицето продължават да се прилагат процедурните гаранции, предвидени в глава VI от Директива 2004/38/ЕО (например по отношение на уведомяването и основанията за решението, срока за доброволно напускане на територията, процедурите за обжалване).

1.2.   Незаконен престой

Правно основание: Директива за връщането — член 3, точка 2; Кодекс на шенгенските граници — член 6

Присъствието на територията на държава членка на гражданин на трета страна, който не отговаря или е престанал да отговаря на условията за влизане, изложени в член 5 от Кодекса на шенгенските граници, или на други условия за влизане, престой или пребиваване в тази държава членка.

Това много широко определение включва всеки гражданин на трета страна, който не се ползва от законно право на престой в държава членка. Всеки гражданин на трета страна, присъстващ физически на територията на държава — членка на ЕС, пребивава или законно, или незаконно. Няма трети вариант.

Правните фикции съгласно националното законодателство, при които лицата, пребиваващи физически в специално определени части от територията на държава членка (например транзитни зони или определени гранични зони), не се считат за лица, „пребиваващи на територията“, не са релевантни в този контекст, тъй като това би подкопало хармонизираното прилагане на достиженията на правото на ЕС относно връщането. Държавите членки обаче могат да решат да не прилагат определени разпоредби на достиженията на правото относно връщането спрямо тази категория лица (вж. раздел 2 по-долу).

След публикуването през 2016 г. на кодифицирания текст на Кодекса на шенгенските граници (КШГ) позоваването на член 5 от КШГ в член 3, точка 2 от Директивата за връщането следва да се чете като позоваване на действащия член 6 от КШГ.

За следните категории граждани на трети страни се счита например, че са незаконно пребиваващи в съответната държава членка:

| — | притежателите на разрешение за пребиваване или виза с изтекъл срок, |
| --- | --- |

—

притежателите на разрешение за пребиваване или виза с изтекъл срок,

| — | притежателите на оттеглено разрешение или виза, |
| --- | --- |

—

притежателите на оттеглено разрешение или виза,

| — | лицата, търсещи убежище, чиито молби за отхвърлени, |
| --- | --- |

—

лицата, търсещи убежище, чиито молби за отхвърлени,

| — | лицата, търсещи убежище, чието право на престой е прекратено със съответното решение, |
| --- | --- |

—

лицата, търсещи убежище, чието право на престой е прекратено със съответното решение,

| — | лицата, получили отказ за влизане на границата, |
| --- | --- |

—

лицата, получили отказ за влизане на границата,

| — | лицата, заловени във връзка с незаконно пресичане на границата, |
| --- | --- |

—

лицата, заловени във връзка с незаконно пресичане на границата,

| — | незаконните мигранти, задържани на територията на държава членка, |
| --- | --- |

—

незаконните мигранти, задържани на територията на държава членка,

| — | лицата, задържани, докато преминават транзитно през територията на държава членка на път за друга държава членка без законно право на това, |
| --- | --- |

—

лицата, задържани, докато преминават транзитно през територията на държава членка на път за друга държава членка без законно право на това,

| — | лицата без право на престой в държавата членка на задържането им (дори и ако тези лица разполагат с право на престой в друга държава членка), |
| --- | --- |

—

лицата без право на престой в държавата членка на задържането им (дори и ако тези лица разполагат с право на престой в друга държава членка),

| — | лицата, присъстващи на територията на държава членка по време на срок за доброволно напускане, |
| --- | --- |

—

лицата, присъстващи на територията на държава членка по време на срок за доброволно напускане,

| — | лицата, подлежащи на отложено извеждане. |
| --- | --- |

—

лицата, подлежащи на отложено извеждане.

Следните категории лица не се считат за незаконно пребиваващи, тъй като се ползват със законно право на престой (което може да е само с временен характер) в съответната държава членка:

| — | лицата, търсещи убежище, пребиваващи в държавата членка, в която се ползват с право на престой при образувана процедура за убежище, |
| --- | --- |

—

лицата, търсещи убежище, пребиваващи в държавата членка, в която се ползват с право на престой при образувана процедура за убежище,

| — | лицата без гражданство, пребиваващи в държавата членка, в която съгласно националното законодателство се ползват с право на престой, докато тече процедура за определяне на статут на лице без гражданство, |
| --- | --- |

—

лицата без гражданство, пребиваващи в държавата членка, в която съгласно националното законодателство се ползват с право на престой, докато тече процедура за определяне на статут на лице без гражданство,

| — | лицата, пребиваващи в държава членка, в която се ползват с официален статут на толериране (при условие че съгласно националното законодателство този статут се разглежда като „законен престой“), |
| --- | --- |

—

лицата, пребиваващи в държава членка, в която се ползват с официален статут на толериране (при условие че съгласно националното законодателство този статут се разглежда като „законен престой“),

| — | лицата, притежаващи придобито чрез измама разрешение, когато разрешението не е било отменено или отнето и продължава да се счита за валидно разрешение. |
| --- | --- |

—

лицата, притежаващи придобито чрез измама разрешение, когато разрешението не е било отменено или отнето и продължава да се счита за валидно разрешение.

Допълнително уточнение:

| — | Лицата с висящо заявление за разрешение за пребиваване могат да са законно или незаконно пребиваващи в зависимост от това дали притежават валидна виза или се ползват с друго право на престой, или не. |
| --- | --- |

—

Лицата с висящо заявление за разрешение за пребиваване могат да са законно или незаконно пребиваващи в зависимост от това дали притежават валидна виза или се ползват с друго право на престой, или не.

| — | За положението на незаконен престой не е нужно да е изпълнено условие за минимална продължителност на пребиваването или намерение на гражданина на трета страна да продължи да пребивава незаконно на територията на държава членка — вж. решение на Съда на ЕС по дело C-47/15 (8), Affum (точка 48). |
| --- | --- |

—

За положението на незаконен престой не е нужно да е изпълнено условие за минимална продължителност на пребиваването или намерение на гражданина на трета страна да продължи да пребивава незаконно на територията на държава членка — вж. решение на Съда на ЕС по дело C-47/15 (8), Affum (точка 48).

| — | Лицата, подали заявление за подновяване на разрешение с вече изтекъл срок на валидност пребивават незаконно, освен ако националното законодателство на съответната държава членка предвижда друго (вж. също раздел 5.7). |
| --- | --- |

—

Лицата, подали заявление за подновяване на разрешение с вече изтекъл срок на валидност пребивават незаконно, освен ако националното законодателство на съответната държава членка предвижда друго (вж. също раздел 5.7).

| — | Гражданите на трета страна, към които е приложена установената с Директивата за връщането процедура за връщане и които пребивават незаконно на територията на държава членка без основателна причина за невръщане (сценарий, посочен в точка 48 от решението на Съда по дело C-329/11, Achughbabian
   (9)), са незаконно пребиваващи. Специалното позоваване, направено от Съда в решението по дело Achoughbabian, се отнася само за съвместимостта на националните наказателноправни мерки с Директивата за връщането. В това решение не се посочва нищо относно приложното поле и приложимостта на Директивата за връщането и съответно общото правило, определено в член 2, параграф 1, продължава да се прилага: „или А, или Б“, което означава, че или дадено лице пребивава незаконно и се прилага Директивата за връщането, или лицето се ползва с право на престой и Директивата за връщането не се прилага. |
| --- | --- |

—

Гражданите на трета страна, към които е приложена установената с Директивата за връщането процедура за връщане и които пребивават незаконно на територията на държава членка без основателна причина за невръщане (сценарий, посочен в точка 48 от решението на Съда по дело C-329/11, Achughbabian
   (9)), са незаконно пребиваващи. Специалното позоваване, направено от Съда в решението по дело Achoughbabian, се отнася само за съвместимостта на националните наказателноправни мерки с Директивата за връщането. В това решение не се посочва нищо относно приложното поле и приложимостта на Директивата за връщането и съответно общото правило, определено в член 2, параграф 1, продължава да се прилага: „или А, или Б“, което означава, че или дадено лице пребивава незаконно и се прилага Директивата за връщането, или лицето се ползва с право на престой и Директивата за връщането не се прилага.

1.3.   Връщане

Правно основание: Директива за връщането — член 3, точка 3

Процесът на връщане на гражданин на трета страна — при доброволно или принудително изпълнение на задължение за връщане — в:

| 1) | неговата страна на произход; или |
| --- | --- |

1)

неговата страна на произход; или

| 2) | страна на транзитно преминаване в съответствие със споразумения на Общността или двустранни споразумения за обратно приемане или други договорености; или |
| --- | --- |

2)

страна на транзитно преминаване в съответствие със споразумения на Общността или двустранни споразумения за обратно приемане или други договорености; или

| 3) | трета страна, в която гражданинът на трета страна доброволно решава да се върне и в която ще бъде приет. |
| --- | --- |

3)

трета страна, в която гражданинът на трета страна доброволно решава да се върне и в която ще бъде приет.

Това определение съдържа ограничения относно това какво може и не може да се приеме като „връщане“ за целите на прилагането на Директивата за връщането. Обратното прехвърляне на незаконно пребиваващ гражданин на трета страна в друга държава членка не може да се счита за „връщане“ съгласно правото на Съюза. Такова действие може обаче по изключение да е осъществимо по силата на двустранни споразумения за обратно приемане или дъблинските правила. Ето защо е препоръчително то да не се нарича „връщане“, а „обратно прехвърляне“ или „прехвърляне“.

Определението предполага също, че държавите членки трябва да осъществяват връщането в трета страна само при обстоятелствата, изброени изчерпателно в едно от трите тирета. Следователно не е възможно например извеждане на подлежащото на връщане лице в трета страна, която не е нито страната на произход, нито страната на транзитно преминаване, без неговото съгласие.

Допълнително уточнение:

| — | „Страна на произход“ в първото тире се отнася до държавата на гражданство на гражданина на трета страна; за лицата без гражданство обикновено може да се счита, че това е държавата на предишното обичайно местопребиваване. |
| --- | --- |

—

„Страна на произход“ в първото тире се отнася до държавата на гражданство на гражданина на трета страна; за лицата без гражданство обикновено може да се счита, че това е държавата на предишното обичайно местопребиваване.

| — | „Страна на транзитно преминаване“ във второто тире се отнася само до трети страни, а не до държави — членки на ЕС. |
| --- | --- |

—

„Страна на транзитно преминаване“ във второто тире се отнася само до трети страни, а не до държави — членки на ЕС.

| — | „Споразумения на Общността или двустранни споразумения за обратно приемане или други договорености“ във второто тире се отнася само до споразумения с трети страни. Двустранните споразумения за обратно приемане между държавите членки не са от значение в този контекст. Такива споразумения между държавите членки могат обаче в някои случаи да дават възможност за обратно прехвърляне на незаконните мигранти към други държави членки съгласно член 6, параграф 3 от Директивата за връщането (вж. раздел 5.5 по-долу). |
| --- | --- |

—

„Споразумения на Общността или двустранни споразумения за обратно приемане или други договорености“ във второто тире се отнася само до споразумения с трети страни. Двустранните споразумения за обратно приемане между държавите членки не са от значение в този контекст. Такива споразумения между държавите членки могат обаче в някои случаи да дават възможност за обратно прехвърляне на незаконните мигранти към други държави членки съгласно член 6, параграф 3 от Директивата за връщането (вж. раздел 5.5 по-долу).

| — | Формулировката „доброволно решава да се върне“ в третото тире не е равносилна на доброволно напускане. „Доброволно“ в този контекст се отнася до избора на дестинация от подлежащото на връщане лице. Такъв доброволен избор на дестинация може да се случи и при подготовката на операция по извеждане: възможни са случаи, в които подлежащото на връщане лице предпочита да бъде изведено в друга трета страна, а не в страната на транзитно преминаване или произход. |
| --- | --- |

—

Формулировката „доброволно решава да се върне“ в третото тире не е равносилна на доброволно напускане. „Доброволно“ в този контекст се отнася до избора на дестинация от подлежащото на връщане лице. Такъв доброволен избор на дестинация може да се случи и при подготовката на операция по извеждане: възможни са случаи, в които подлежащото на връщане лице предпочита да бъде изведено в друга трета страна, а не в страната на транзитно преминаване или произход.

| — | Конкретизиране на страната на връщане в случай на извеждане: ако е предоставен срок за доброволно напускане, отговорност на подлежащото на връщане лице е то да спази задължението за връщане в рамките на определения срок и по принцип не е необходимо да се посочва конкретно държавата на връщане. Само в случай че се налага държавите членки да използват принудителни мерки (извеждане), е необходимо да се посочи конкретно към коя трета страна ще бъде изведено лицето (вж. раздел 1.5). |
| --- | --- |

—

Конкретизиране на страната на връщане в случай на извеждане: ако е предоставен срок за доброволно напускане, отговорност на подлежащото на връщане лице е то да спази задължението за връщане в рамките на определения срок и по принцип не е необходимо да се посочва конкретно държавата на връщане. Само в случай че се налага държавите членки да използват принудителни мерки (извеждане), е необходимо да се посочи конкретно към коя трета страна ще бъде изведено лицето (вж. раздел 1.5).

1.4.   Решение за връщане

Правно основание: Директива за връщането — член 3, точка 4 и член 6, параграф 6

Административно или съдебно решение или друг акт, което/който определя или обявява за незаконен престоя на гражданин на трета страна и налага или постановява задължение за връщане.

Определението за „решение за връщане“ е съсредоточено върху два съществени елемента. Решението за връщане трябва да съдържа:

| 1. | определяне на престоя като незаконен; както и |
| --- | --- |

1.

определяне на престоя като незаконен; както и

| 2. | налагане на задължение за връщане. |
| --- | --- |

2.

налагане на задължение за връщане.

В решението за връщане могат да се съдържат допълнителни елементи, като например забрана за влизане, срок за доброволно напускане, посочване на страната на връщане. Когато държавата на връщане не се упоменава, държавите членки трябва да гарантират съблюдаване на принципа на забрана за връщане в съответствие с член 5 от Директивата за връщането.

Държавите членки разполагат с широки права за преценка по отношение на възможната форма (решение или акт, съдебна или административна) на вземане на решение за връщане.

Решенията за връщане могат да бъдат издадени под формата на самостоятелен акт или решение или заедно с други решения, като например заповед за извеждане или решение за приключване на законен престой (вж. раздел 12.1 по-долу).

В решението за връщане се постановява незаконността на престоя в държавата членка, която издава решението, като същевременно се постановява задължение за напускане на територията на държавите — членки на ЕС, и асоциираните към Шенген държави. Следва също така да се подчертае, че в съответствие с член 11 решенията за връщане могат да бъдат придружени от забрани за влизане, които са в сила за целия ЕС (задължителни за всички държави, обвързани от Директивата за връщането).

Допълнително уточнение:

| — | Гъвкавото определение за „решение за връщане“ не изключва възможността решението, с което се налага задължение за връщане, да се вземе под формата на присъда и в рамките на наказателно производство (вж. решението на Съда по дело C-430/11, Sagor
   (10), точка 39). |
| --- | --- |

—

Гъвкавото определение за „решение за връщане“ не изключва възможността решението, с което се налага задължение за връщане, да се вземе под формата на присъда и в рамките на наказателно производство (вж. решението на Съда по дело C-430/11, Sagor
   (10), точка 39).

1.5.   Заповед за извеждане

Правно основание: Директива за връщането — член 3, точка 5 и член 8, параграф 3

Административно или съдебно решение или друг административен или съдебен акт, с които се разпорежда принудителното изпълнение на задължението за връщане, и по-специално физическото транспортиране извън държавата членка.

Заповед за извеждане може да бъде издадена заедно с решението за връщане (едноетапна процедура) или отделно (двуетапна процедура). В случаите, когато решението за връщане и заповедта за извеждане се издават заедно в рамките на едноетапна процедура, трябва да се пояснява — в случаите, когато е предоставен срок за доброволно напускане — че извеждането ще се извърши само ако не е спазено задължението за връщане в срока за доброволно напускане.

Предвид задължението на държавите членки винаги да спазват принципа на забрана за връщане, извеждането (физическото транспортиране извън държавата членка) не може да е до неопределена дестинация, а само до конкретно определена държава на връщане. Подлежащото на връщане лице трябва да бъде информирано за дестинацията на операцията по извеждане предварително, така че то да може да посочи евентуалните причини, поради които счита, че извеждането до предложената дестинация би било в нарушение на принципа на забрана за връщане, и да може да упражни правото на обжалване. Комисията препоръчва да се посочва страната на връщане в отделното решение за извеждане (двуетапна процедура) или да се посочва страната, в която лицето ще бъде изведено в случай на неспазване на задължението за връщане, в комбинираното решение за връщане и извеждане (едноетапна процедура), или гражданинът на трета страна да бъде информиран чрез друго решение или акт.

1.6.   Опасност от укриване

Правно основание: Директива за връщането — член 3, точка 7 и съображение 6

Наличието в конкретен случай на основания, които са породени от обективни критерии, определени в законодателството, да се смята, че гражданин на трета страна, по отношение на когото са образувани процедури за връщане, може да се укрие.

Наличието (или отсъствието) на „опасност от укриване“ е решаващ елемент за определяне дали да се предостави срок за доброволно напускане, както и за вземане на решение относно необходимостта от задържане.

Държавите членки трябва да основават своята преценка за това дали е налице опасност от укриване на обективни критерии, определени в националното законодателство. Това бе косвено потвърдено от решението на Съда на ЕС по дело C-528/15, Al Chodor
   (11), отнасящо се до определението за „риск от укриване“ в член 2, буква н) от Регламента от Дъблин (12), чийто текст по същество е идентичен с този на определението в член 3, точка 7 от Директивата за връщането. В това решение Съдът на ЕС определи, че тези обективни критерии трябва да бъдат ясно определени в задължителни разпоредби с общо приложение и че постоянната национална съдебна практика, която утвърждава установена административна практика, не може да бъде достатъчна. Съдът на ЕС заключи също, че при липсата на такива критерии в задължителни разпоредби с общо приложение задържането трябва да бъде обявено за незаконосъобразно.

Макар държавите членки д—а се ползват с широка свобода на преценка при определянето на такива критерии, те следва надлежно да вземат предвид следните критерии като показател за това, че даден незаконно пребиваващ гражданин на трета страна може да се укрие:

| — | липса на документи, |
| --- | --- |

—

липса на документи,

| — | липса на местожителство, постоянен адрес или надежден адрес, |
| --- | --- |

—

липса на местожителство, постоянен адрес или надежден адрес,

| — | неявяване пред съответните органи, |
| --- | --- |

—

неявяване пред съответните органи,

| — | изрично изразено намерение за несъблюдаване на мерки, свързани с връщане (например решение за връщане, мерки за предотвратяване на укриване), |
| --- | --- |

—

изрично изразено намерение за несъблюдаване на мерки, свързани с връщане (например решение за връщане, мерки за предотвратяване на укриване),

| — | наличие на осъдителна присъда за престъпление, включително за тежко престъпление в друга държава членка (13), |
| --- | --- |

—

наличие на осъдителна присъда за престъпление, включително за тежко престъпление в друга държава членка (13),

| — | текущи наказателни разследвания и производства, |
| --- | --- |

—

текущи наказателни разследвания и производства,

| — | неспазване на решение за връщане, включително на задължение за връщане в рамките на срока за доброволно напускане, |
| --- | --- |

—

неспазване на решение за връщане, включително на задължение за връщане в рамките на срока за доброволно напускане,

| — | предишно поведение (напр. бягство), |
| --- | --- |

—

предишно поведение (напр. бягство),

| — | липса на финансови ресурси, |
| --- | --- |

—

липса на финансови ресурси,

| — | решение за връщане, издадено за лицето от друга държава членка, |
| --- | --- |

—

решение за връщане, издадено за лицето от друга държава членка,

| — | неспазване на изискването за отиване на територията на друга държава членка, която е предоставила валидно разрешение за пребиваване или друго разрешение, даващо право на престой, |
| --- | --- |

—

неспазване на изискването за отиване на територията на друга държава членка, която е предоставила валидно разрешение за пребиваване или друго разрешение, даващо право на престой,

| — | незаконно влизане на територията на държавите — членки на ЕС, и на асоциираните към Шенген държави. |
| --- | --- |

—

незаконно влизане на територията на държавите — членки на ЕС, и на асоциираните към Шенген държави.

В националното законодателство могат да се определят други обективни критерии за определяне на наличието на риск от укриване.

В съответствие с общите принципи на правото на ЕС, и по-специално с принципа на пропорционалност, вземането на всички решения по силата на Директивата за връщането следва да става въз основа на оценка на всеки отделен случай. Даденият по-горе списък с критерии следва да се взема предвид на всички етапи в хода на процедурата за връщане като елемент от цялостната оценка на конкретните обстоятелствата на отделния случай, но не може единствено въз основа на него да се приема автоматично, че е налице опасност от укриване, тъй като често основа за заключението, че е налице такъв риск, ще бъде комбинация от няколко от гореизброените критерии. Всяко автоматично заключение, например че незаконното влизане или липсата на документи означават опасност от укриване, трябва да се избягва. При тази оценка на всеки отделен случай трябва да се вземат предвид всички релевантни фактори, в това число възрастта, здравословното състояние и социалното положение на засегнатите лица, които могат да имат пряко отношение към опасността от укриване на даден гражданин на трета страна, като в някои случаи тя може да доведе до заключението, че няма опасност от укриване, въпреки че един или повече от критериите, определени в националното законодателство, са изпълнени.

В допълнение към горепосочените критерии, които могат да сочат за наличието на опасност от укриване, и без да се засягат правото на съответните граждани на трети страни да бъдат изслушани и правото им на ефективни правни средства за защита, националното законодателство може също така да квалифицира определени обективни обстоятелства като съставляващи оборима презумпция, че е налице опасност от укриване (т.е. гражданинът на трета страна следва да обори наличието на такъв риск, независимо че са налице долните обстоятелства), например следните:

| — | лицето отказва да сътрудничи в процедурата за установяване на самоличността, използва фалшиви или подправени документи за самоличност, унищожава или по друг начин премахва съществуващи документи или отказва да предостави пръстови отпечатъци, |
| --- | --- |

—

лицето отказва да сътрудничи в процедурата за установяване на самоличността, използва фалшиви или подправени документи за самоличност, унищожава или по друг начин премахва съществуващи документи или отказва да предостави пръстови отпечатъци,

| — | лицето се противопоставя със сила или чрез измама на операцията за връщане, |
| --- | --- |

—

лицето се противопоставя със сила или чрез измама на операцията за връщане,

| — | лицето не спазва мярка, целяща да се предотврати укриване (вж. точка 6.2), |
| --- | --- |

—

лицето не спазва мярка, целяща да се предотврати укриване (вж. точка 6.2),

| — | лицето не спазва съществуваща забрана за влизане, |
| --- | --- |

—

лицето не спазва съществуваща забрана за влизане,

| — | лицето извършва неразрешени вторични движения към друга държава членка. |
| --- | --- |

—

лицето извършва неразрешени вторични движения към друга държава членка.

Комисията препоръчва в националното законодателство да се предвидят такива оборими презумпции.

1.7.   Доброволно напускане

Правно основание: Директива за връщането — член 3, точка 8

Изпълнение на задължението за връщане в срока, определен за тази цел в решението за връщане.

Доброволно напускане в контекста на достиженията на правото на ЕС в областта на връщането означава доброволното спазване на задължение за връщане в трета страна. Понятието „доброволно напускане“ не обхваща случаите, в които законно пребиваващи граждани на трети страни решават да се върнат в държавата си на произход по свое собствено решение. Това „истински“ доброволно връщане (сценарий 1 в схемата по-долу) не попада в обхвата на Директивата за връщането, тъй като се отнася до законно пребиваващи граждани на трети страни. Напускането на незаконно пребиваващи граждани на трети страни, които още не са били разкрити или задържани (например лица, които са надхвърлили разрешения срок за престой), може да се разглежда като включено в определението за „доброволно напускане“. Тези лица вече имат „абстрактно“ задължение за връщане съгласно Директивата за връщането и за тях може да се постанови решение за връщане, както и забрана за влизане, след като властите научат за незаконния им престой (най-късно при проверка при излизане — вж. раздели 5.1 и 11.3).

Следователно Директивата за връщането обхваща само сценарии 2 и 3 по-долу:

1. ДОБРОВОЛНО ВРЪЩАНЕ: доброволното връщане на законно пребиваващи граждани на трети страни

2. ДОБРОВОЛНО НАПУСКАНЕ: доброволното изпълнение на задължение за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни

3. ИЗВЕЖДАНЕ: принудително изпълнение на задължение за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни

2 + 3 = „Връщане“ (по смисъла на член 3, точка 3 от Директивата за връщането)

Отиването от националната територия на една държава членка на територията на друга държава членка в съответствие с член 6, параграф 2 (вж. по-долу раздел 5.4) не може да се счита за доброволно напускане. Определението за доброволно напускане винаги изисква отпътуване към трета страна. Специфични правила за транзитно преминаване по суша през територията на други държави членки в контекста на доброволното напускане са посочени в раздел 6.4. по-долу.

1.8.   Уязвими лица

Правно основание: Директива за връщането — член 3, точка 9

Малолетни или непълнолетни лица, непридружени малолетни или непълнолетни лица, лица с увреждания, възрастни хора, бременни жени, самотни родители с малолетни или непълнолетни деца и лица, които са били подложени на мъчения, изнасилване или други сериозни форми на психическо, физическо или сексуално насилие.

За разлика от определението за уязвими лица, използвано в достиженията на правото на Съюза в областта на убежището (вж. например член 21 от Директива 2013/33/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14) („Директива относно условията на приемане“) или член 20, параграф 3 от Директива 2011/95/ЕС (15) („Директива за признаването“), определението в Директивата за връщането е съставено като изчерпателен списък.

Необходимостта да се обърне специално внимание на положението на уязвимите лица и на техните специфични нужди в контекста на връщането обаче не се ограничава до категориите уязвими лица, изрично изброени в член 3, точка 9. Комисията препоръчва на държавите членки да обърнат внимание и на други специални ситуации на уязвимост, като например тези, посочени в достиженията на правото в областта на убежището — жертви на трафик на хора, жени, подложени на генитално осакатяване, лица с тежко заболяване или с психично разстройство.

Необходимостта да се обърне специално внимание на положението на уязвимите лица не следва да се ограничава до случаите, изрично посочени в Директивата за връщането (по време на периода за доброволно напускане, по време на отложено връщане и по време на задържане). Във връзка с това Комисията препоръчва на държавите членки да обръщат внимание на нуждите на уязвимите лица на всички етапи на процедурата за връщане в рамките на оценката на конкретните обстоятелства във всеки отделен случай.

2.   ПРИЛОЖНО ПОЛЕ

Правно основание: Директива за връщането — член 2 и член 4, параграф 4

Приложното поле на Директивата за връщането е широко и обхваща всички граждани на трети страни, които пребивават незаконно на територията на държава членка. Понастоящем следните държави членки са обвързани от Директивата за връщането:

| — | всички държави — членки на ЕС, с изключение на Обединеното кралство и Ирландия, |
| --- | --- |

—

всички държави — членки на ЕС, с изключение на Обединеното кралство и Ирландия,

| — | Швейцария, Норвегия, Исландия и Лихтенщайн. |
| --- | --- |

—

Швейцария, Норвегия, Исландия и Лихтенщайн.

Държавите членки могат да решат да не прилагат Директивата спрямо определени категории граждани на трети страни:

| — | „гранични случаи“ в съответствие с член 2, параграф 2, буква а) от Директивата за връщането (вж. раздел 2.1), и |
| --- | --- |

—

„гранични случаи“ в съответствие с член 2, параграф 2, буква а) от Директивата за връщането (вж. раздел 2.1), и

| — | „случаи с наказателноправни санкции“ в съответствие с член 2, параграф 2, буква б) от Директивата за връщането (вж. раздел 2.2). |
| --- | --- |

—

„случаи с наказателноправни санкции“ в съответствие с член 2, параграф 2, буква б) от Директивата за връщането (вж. раздел 2.2).

Решението на държава членка да се възползва от дерогацията и да не прилага Директивата спрямо „гранични случаи“ или „случаи с наказателноправни санкции“ трябва да е пояснено предварително в националното законодателство за прилагане (16), в противен случай то не може да породи правно действие. Няма конкретни формални изисквания за съобщаване на такова решение. Важно е обаче в националното законодателство да се посочва ясно — изрично или по подразбиране — дали и до каква степен дадена държава членка се възползва от дерогацията.

Ако дадена държава членка не е обявила предварително решението си да се възползва от дерогациите по член 2, параграф 2, буква а) или б) от Директивата за връщането, тези разпоредби не могат да бъдат използвани като основание за неприлагане впоследствие на Директивата за връщането в отделни случаи.

Нищо не възпрепятства държавите членки да ограничат използването на дерогацията по член 2, параграф 2, буква а) или б) до определени категории лица (например само при откази за влизане на въздушна или морска граница), при условие че това е пояснено в националното законодателство за прилагане.

Държавите членки могат да решат да се възползват от дерогацията на по-късен етап след първоначалното транспониране на Директивата за връщането в националното законодателство. Това обаче не трябва да има неблагоприятни последици спрямо лицата, за които Директивата за връщането вече е имала действие (вж. решението на Съда по дело C-297/12, Filev и Osmani
   (17): „
  [...] доколкото държава членка още не е използвала тази възможност [...], тя не би могла да се позовава на правото да ограничава обхвата на тази директива на основание член 2, параграф 2, буква б) от нея спрямо лицата, за които тази директива вече е имала действие
  “).

2.1.   Гранични случаи — член 2, параграф 2, буква а)

Често пъти по отношение на лица, на които е отказано влизане и които се намират в транзитна или гранична зона на държава членка, се прилагат специални правила в държавите членки: по силата на „правна фикция“ в някои случаи за тези лица не се счита, че са „в престой на територията на държавата членка“, и се прилагат различни правила. Директивата за връщането не следва този подход и в нея всеки гражданин на трета страна, който физически пребивава на територията на държава членка, се счита за обхванат от нейното приложно поле.

Държавите членки обаче са свободни да решат да не прилагат Директивата за „гранични случаи“, определяни като случаи с граждани на трети страни:

| — | по отношение на които има отказ за влизане в съответствие с член 13 от Кодекса на шенгенските граници
   (18), или |
| --- | --- |

—

по отношение на които има отказ за влизане в съответствие с член 13 от Кодекса на шенгенските граници
   (18), или

| — | които са задържани или засечени от компетентните органи във връзка с незаконно прекосяване по суша, море или въздух на външната граница на държава членка и които впоследствие не са получили разрешение или право на престой в тази държава членка. |
| --- | --- |

—

които са задържани или засечени от компетентните органи във връзка с незаконно прекосяване по суша, море или въздух на външната граница на държава членка и които впоследствие не са получили разрешение или право на престой в тази държава членка.

Тази дерогация може да е полезна например в случай че разположени на първа линия държави членки изпитват значителен миграционен натиск, когато тя може да доведе до по-ефективни процедури. В такива случаи Комисията препоръчва използването на дерогацията.

Националните процедури за „граничните случаи“ следва да спазват общите принципи на международното право и основните права на съответните граждани на трети страни, както и гаранциите, определени в член 4, параграф 4 от Директивата за връщането (вж. раздел 2.2).

Допълнително уточнение:

| — | Член 2, параграф 2, буква а) предполага пряка времева и пространствена връзка с прекосяването на външната граница. Следователно тази разпоредба се отнася до гражданите на трети страни, които са били задържани или засечени от компетентните органи в самия момент на незаконното прекосяване на външната граница или в близост до тази външна граница, след като е била пресечена (вж. решението на Съда по дело C-47/15, Affum, точка 72). |
| --- | --- |

—

Член 2, параграф 2, буква а) предполага пряка времева и пространствена връзка с прекосяването на външната граница. Следователно тази разпоредба се отнася до гражданите на трети страни, които са били задържани или засечени от компетентните органи в самия момент на незаконното прекосяване на външната граница или в близост до тази външна граница, след като е била пресечена (вж. решението на Съда по дело C-47/15, Affum, точка 72).

| — | Следните категории лица например са обхванати от формулировката „
  задържани или засечени от компетентните органи във връзка с незаконно прекосяване [...] на външната граница
  “, тъй като все още е налице ПРЯКА връзка с акта на неправомерно преминаване на границата:






  — | лица, пристигащи незаконно с плавателен съд, които са задържани при или непосредствено след пристигането си, |
| --- | --- | --- |

—

Следните категории лица например са обхванати от формулировката „
  задържани или засечени от компетентните органи във връзка с незаконно прекосяване [...] на външната граница
  “, тъй като все още е налице ПРЯКА връзка с акта на неправомерно преминаване на границата:

—

лица, пристигащи незаконно с плавателен съд, които са задържани при или непосредствено след пристигането си,

| — | лица, задържани от полицията, след като са се покатерили по граничната ограда, |
| --- | --- |

—

лица, задържани от полицията, след като са се покатерили по граничната ограда,

| — | незаконно влизащи лица, които напускат влака/автобуса, довел ги директно на територията на държава членка (без предишно спиране на територията на държава членка). |
| --- | --- |

—

незаконно влизащи лица, които напускат влака/автобуса, довел ги директно на територията на държава членка (без предишно спиране на територията на държава членка).

| — | Следните категории лица не са обхванати от формулировката „
  задържани или засечени от компетентните органи във връзка с незаконно прекосяване [...] на външната граница
  “, тъй като вече не е налице ПРЯКА връзка с акта на незаконно преминаване на границата:






  — | незаконно влизащи лица, задържани на територията на държава членка в рамките на определен период от време след незаконното влизане, |
| --- | --- | --- |

—

Следните категории лица не са обхванати от формулировката „
  задържани или засечени от компетентните органи във връзка с незаконно прекосяване [...] на външната граница
  “, тъй като вече не е налице ПРЯКА връзка с акта на незаконно преминаване на границата:

—

незаконно влизащи лица, задържани на територията на държава членка в рамките на определен период от време след незаконното влизане,

| — | незаконни мигранти, задържани в граничен район, освен ако все още е налице пряка връзка с акта на незаконно прекосяване на границата, |
| --- | --- |

—

незаконни мигранти, задържани в граничен район, освен ако все още е налице пряка връзка с акта на незаконно прекосяване на границата,

| — | незаконен мигрант, слизащ от автобус, който идва от трета страна, ако автобусът вече е имал няколко спирания на територията на ЕС, |
| --- | --- |

—

незаконен мигрант, слизащ от автобус, който идва от трета страна, ако автобусът вече е имал няколко спирания на територията на ЕС,

| — | незаконни мигранти, които, след като са били експулсирани по-рано, нарушават все още валидна забрана за влизане (освен ако са задържани в пряка връзка с незаконно прекосяване на границата), |
| --- | --- |

—

незаконни мигранти, които, след като са били експулсирани по-рано, нарушават все още валидна забрана за влизане (освен ако са задържани в пряка връзка с незаконно прекосяване на границата),

| — | незаконни мигранти, прекосяващи вътрешна граница (вж. решението на Съда по дело C-47/15, Affum (точка 69), член 2, параграф 2 от Директивата, отнасящ се до външните граници, и член 14 от КШГ, който се прилага на външните граници, |
| --- | --- |

—

незаконни мигранти, прекосяващи вътрешна граница (вж. решението на Съда по дело C-47/15, Affum (точка 69), член 2, параграф 2 от Директивата, отнасящ се до външните граници, и член 14 от КШГ, който се прилага на външните граници,

| — | незаконно пребиваващи граждани на трети страни, които напускат територията на държавите членки и на асоциираните към Шенген държави (вж. решението на Съда по дело C-47/15, Affum, точка 71). |
| --- | --- |

—

незаконно пребиваващи граждани на трети страни, които напускат територията на държавите членки и на асоциираните към Шенген държави (вж. решението на Съда по дело C-47/15, Affum, точка 71).

| — | Практически пример за случаите, обхванати от клаузата „
  и които впоследствие не са получили разрешение или право на престой в тази държава членка
  “, за които дерогацията не се прилага:






  — | незаконно влизащи лица, задържани на външната граница и впоследствие получили право на престой като лица, търсещи убежище. Дори и ако — след окончателното отхвърляне на молбата за убежище — отново станат „незаконно пребиваващи“, те не трябва да бъдат изключени от приложното поле на Директивата като „гранични случаи“, |
| --- | --- | --- |

—

Практически пример за случаите, обхванати от клаузата „
  и които впоследствие не са получили разрешение или право на престой в тази държава членка
  “, за които дерогацията не се прилага:

—

незаконно влизащи лица, задържани на външната граница и впоследствие получили право на престой като лица, търсещи убежище. Дори и ако — след окончателното отхвърляне на молбата за убежище — отново станат „незаконно пребиваващи“, те не трябва да бъдат изключени от приложното поле на Директивата като „гранични случаи“,

| — | гражданин на трета страна, по отношение на когото има отказ за влизане и който пребивава в транзитната зона на летището (и следователно може да бъде изключен от приложното поле на Директивата), е прехвърлен в болница по медицински причини и му е дадено краткосрочно национално разрешение (а не само отлагане на извеждането съгласно член 9, параграф 2, буква а) за периода на хоспитализация). |
| --- | --- |

—

гражданин на трета страна, по отношение на когото има отказ за влизане и който пребивава в транзитната зона на летището (и следователно може да бъде изключен от приложното поле на Директивата), е прехвърлен в болница по медицински причини и му е дадено краткосрочно национално разрешение (а не само отлагане на извеждането съгласно член 9, параграф 2, буква а) за периода на хоспитализация).

| — | Формата и съдържанието на решенията, издадени за граждани на трети страни, изключени от приложното поле на Директивата за връщането съгласно член 2, параграф 2, буква а), както и съответните правни средства за защита срещу тези решения са обхванати от националното законодателство. |
| --- | --- |

—

Формата и съдържанието на решенията, издадени за граждани на трети страни, изключени от приложното поле на Директивата за връщането съгласно член 2, параграф 2, буква а), както и съответните правни средства за защита срещу тези решения са обхванати от националното законодателство.

| — | Отказите за влизане в съответствие с член 14 от КШГ обхващат всички лица, които не изпълняват условията за влизане в съответствие с член 6, параграф 1 от КШГ. |
| --- | --- |

—

Отказите за влизане в съответствие с член 14 от КШГ обхващат всички лица, които не изпълняват условията за влизане в съответствие с член 6, параграф 1 от КШГ.

| — | Лицата, на които е отказано влизане в транзитна зона на летище или на гранично-пропускателен пункт, разположен на територията на държава членка, попадат в обхвата на Директивата за връщането (тъй като те вече физически присъстват на територията). Въпреки това държавите членки могат да се възползват от дерогацията по член 2, параграф 2, буква а), където се посочва, че държавите членки могат да решат да не прилагат Директивата за тези случаи. |
| --- | --- |

—

Лицата, на които е отказано влизане в транзитна зона на летище или на гранично-пропускателен пункт, разположен на територията на държава членка, попадат в обхвата на Директивата за връщането (тъй като те вече физически присъстват на територията). Въпреки това държавите членки могат да се възползват от дерогацията по член 2, параграф 2, буква а), където се посочва, че държавите членки могат да решат да не прилагат Директивата за тези случаи.

| — | Изключенията за гранични случаи по член 2, параграф 2, буква а) се прилагат само за случаи на задържане на външните граници, а не на вътрешните граници (вж. решението на Съда по дело C-47/15, Affum). |
| --- | --- |

—

Изключенията за гранични случаи по член 2, параграф 2, буква а) се прилагат само за случаи на задържане на външните граници, а не на вътрешните граници (вж. решението на Съда по дело C-47/15, Affum).

| — | Временното повторно въвеждане на контрол по вътрешните граници не превръща вътрешните граници във външни. Следователно тази ситуация не засяга приложното поле на Директивата за връщането. |
| --- | --- |

—

Временното повторно въвеждане на контрол по вътрешните граници не превръща вътрешните граници във външни. Следователно тази ситуация не засяга приложното поле на Директивата за връщането.

| — | Граничните и сходните на тях случаи, които могат да бъдат изключени от приложното поле на Директивата в съответствие с член 2, параграф 2, буква а) от нея, не са същите като случаите, посочени в член 12, параграф 3 от същата директива (опростена процедура в случай на незаконно влизане): незаконно влизане (терминът, използван в член 12, параграф 3) не е синоним на граничните и сходните на тях случаи, описани в член 2, параграф 2, буква а) от Директивата за връщането. Например: незаконно пребиваващ гражданин на трета страна, който е задържан на територията на държава членка три месеца след незаконното си влизане, не е обхванат от член 2, параграф 2, буква а) от Директивата за връщането, но може да попада в обхвата на член 12, параграф 3 от нея. |
| --- | --- |

—

Граничните и сходните на тях случаи, които могат да бъдат изключени от приложното поле на Директивата в съответствие с член 2, параграф 2, буква а) от нея, не са същите като случаите, посочени в член 12, параграф 3 от същата директива (опростена процедура в случай на незаконно влизане): незаконно влизане (терминът, използван в член 12, параграф 3) не е синоним на граничните и сходните на тях случаи, описани в член 2, параграф 2, буква а) от Директивата за връщането. Например: незаконно пребиваващ гражданин на трета страна, който е задържан на територията на държава членка три месеца след незаконното си влизане, не е обхванат от член 2, параграф 2, буква а) от Директивата за връщането, но може да попада в обхвата на член 12, параграф 3 от нея.

2.2.   Специални гаранции за „гранични случаи“

Ако държавите членки изберат да не прилагат Директивата за гранични случаи, те все пак трябва да съблюдават принципа на забрана за връщане и да гарантират — в съответствие с член 4, параграф 4 от Директивата за връщането — че равнището на защита на засегнатите лица не е по-малко благоприятно от предвиденото в членовете на Директивата, отнасящи се до:

| — | ограниченията на използването на принудителни мерки, |
| --- | --- |

—

ограниченията на използването на принудителни мерки,

| — | отлагането на извеждането, |
| --- | --- |

—

отлагането на извеждането,

| — | спешните медицински грижи и отчитането на потребностите на уязвимите лица, както и |
| --- | --- |

—

спешните медицински грижи и отчитането на потребностите на уязвимите лица, както и

| — | условията на задържане. |
| --- | --- |

—

условията на задържане.

Освен това следва да се подчертае, че изборът на държавите членки да не прилагат Директивата за връщането спрямо граничните случаи в никакъв случай не отменя гаранциите съгласно достиженията на правото на ЕС в областта на убежището (по-специално по отношение на достъпа до процедура за предоставяне на убежище). Задълженията съгласно достиженията на правото на Съюза в областта на убежището включват по-специално задължение на държавите членки:

| — | да информират гражданите на трети страни, които може да желаят да подадат молба за международна закрила, за възможността да го направят, |
| --- | --- |

—

да информират гражданите на трети страни, които може да желаят да подадат молба за международна закрила, за възможността да го направят,

| — | да гарантират, че граничната охрана и другите компетентни органи разполагат със съответната информация и че техният персонал получава необходимото ниво на обучение за това как да разпознава кандидатите, както и указания да информира кандидатите за това къде и как могат да подадат молба за международна закрила, |
| --- | --- |

—

да гарантират, че граничната охрана и другите компетентни органи разполагат със съответната информация и че техният персонал получава необходимото ниво на обучение за това как да разпознава кандидатите, както и указания да информира кандидатите за това къде и как могат да подадат молба за международна закрила,

| — | да предвидят осигуряването на устен превод до степента, доколкото това е необходимо за улесняване на достъпа до процедурата, |
| --- | --- |

—

да предвидят осигуряването на устен превод до степента, доколкото това е необходимо за улесняване на достъпа до процедурата,

| — | да осигурят ефективен достъп на организации и лица, предоставящи съвети и консултации на кандидати, които се намират на граничните контролно-пропускателни пунктове на външните граници, включително транзитните зони. |
| --- | --- |

—

да осигурят ефективен достъп на организации и лица, предоставящи съвети и консултации на кандидати, които се намират на граничните контролно-пропускателни пунктове на външните граници, включително транзитните зони.

Допълнително уточнение:

| — | Практическо приложение на тази разпоредба в случай на отказ за влизане на границата: налице са две възможности: лицето присъства физически на територията на държава членка след отказ за влизане на границата (например в транзитна зона на летище) или лицето не присъства физически на територията на държава членка (например лице, на което е отказано влизане на сухопътна граница и което все още физически пребивава на територията на трета страна). В първия случай се прилагат гаранциите по член 4, параграф 4 от Директивата за връщането. Във втория случай член 4, параграф 4 не се прилага. |
| --- | --- |

—

Практическо приложение на тази разпоредба в случай на отказ за влизане на границата: налице са две възможности: лицето присъства физически на територията на държава членка след отказ за влизане на границата (например в транзитна зона на летище) или лицето не присъства физически на територията на държава членка (например лице, на което е отказано влизане на сухопътна граница и което все още физически пребивава на територията на трета страна). В първия случай се прилагат гаранциите по член 4, параграф 4 от Директивата за връщането. Във втория случай член 4, параграф 4 не се прилага.

| — | Зачитането на принципа на забрана за връщане, признато в член 4, параграф 4, буква б) от Директивата за връщане — и залегнало в член 19, параграф 2 от Хартата на основните права на Европейския съюз, както и в член 3 от Европейската конвенция за правата на човека (ЕКПЧ) — е абсолютно и не трябва да се ограничава при никакви обстоятелства дори ако чужденците са заплаха за обществения ред или са извършили особено тежко престъпление. Тези лица могат да бъдат изключени от статута на бежанец или на субсидиарна закрила, но въпреки това не могат да бъдат върнати на място, където могат да бъдат измъчвани или убити. |
| --- | --- |

—

Зачитането на принципа на забрана за връщане, признато в член 4, параграф 4, буква б) от Директивата за връщане — и залегнало в член 19, параграф 2 от Хартата на основните права на Европейския съюз, както и в член 3 от Европейската конвенция за правата на човека (ЕКПЧ) — е абсолютно и не трябва да се ограничава при никакви обстоятелства дори ако чужденците са заплаха за обществения ред или са извършили особено тежко престъпление. Тези лица могат да бъдат изключени от статута на бежанец или на субсидиарна закрила, но въпреки това не могат да бъдат върнати на място, където могат да бъдат измъчвани или убити.

2.3.   Случаи с наказателноправни санкции и случаи на екстрадиция

Държавите членки са свободни да решат да не прилагат Директивата спрямо граждани на трети страни:

| — | които подлежат на връщане като наказателноправна санкция в съответствие с националното законодателство, |
| --- | --- |

—

които подлежат на връщане като наказателноправна санкция в съответствие с националното законодателство,

| — | които подлежат на връщане като последствие от наказателноправна санкция в съответствие с националното законодателство, или |
| --- | --- |

—

които подлежат на връщане като последствие от наказателноправна санкция в съответствие с националното законодателство, или

| — | по отношение на които са образувани процедури за екстрадиция. |
| --- | --- |

—

по отношение на които са образувани процедури за екстрадиция.

Допълнително уточнение:

| — | Случаите с наказателноправни санкции, предвидени в тази разпоредба, са тези, които обикновено се считат за престъпление в националните правни системи на държавите членки.






  — | В решението по дело C-297/12, Filev и Osmani, Съдът изрично уточни, че нарушения на разпоредбите на националното законодателство за упойващите вещества и осъдителни присъди за пренасяне на упойващи вещества могат да са случаи, за които дерогацията е приложима. |
| --- | --- | --- |

—

Случаите с наказателноправни санкции, предвидени в тази разпоредба, са тези, които обикновено се считат за престъпление в националните правни системи на държавите членки.

—

В решението по дело C-297/12, Filev и Osmani, Съдът изрично уточни, че нарушения на разпоредбите на националното законодателство за упойващите вещества и осъдителни присъди за пренасяне на упойващи вещества могат да са случаи, за които дерогацията е приложима.

| — | По дело C-329/11, Achughbabian, Съдът потвърди, че тази дерогация не може да се използва за граждани на трети страни, които са извършили само правонарушението незаконно пребиваване, без Директивата за връщането да бъде лишена от предмет и правнообвързващо действие. |
| --- | --- |

—

По дело C-329/11, Achughbabian, Съдът потвърди, че тази дерогация не може да се използва за граждани на трети страни, които са извършили само правонарушението незаконно пребиваване, без Директивата за връщането да бъде лишена от предмет и правнообвързващо действие.

| — | Незначителни правонарушения, свързани с миграцията, като например само незаконно влизане или престой, не могат да са основание за използването на тази дерогация. |
| --- | --- |

—

Незначителни правонарушения, свързани с миграцията, като например само незаконно влизане или престой, не могат да са основание за използването на тази дерогация.

| — | Процедурите за екстрадиция не са непременно свързани с процедурите за връщане. Европейската конвенция за екстрадиция от 1957 г. (19) определя екстрадицията като предаване на „
  лица, които компетентните органи на молещата страна преследват заради престъпление или издирват за изпълнение на присъда или на наложена мярка за неотклонение
  “. Може обаче да има припокривания и тази дерогация цели да поясни, че държавите членки имат възможност да не прилагат процедурните гаранции, които се съдържат в Директивата за връщането, при връщане, извършено в контекста на процедура за екстрадиране. |
| --- | --- |

—

Процедурите за екстрадиция не са непременно свързани с процедурите за връщане. Европейската конвенция за екстрадиция от 1957 г. (19) определя екстрадицията като предаване на „
  лица, които компетентните органи на молещата страна преследват заради престъпление или издирват за изпълнение на присъда или на наложена мярка за неотклонение
  “. Може обаче да има припокривания и тази дерогация цели да поясни, че държавите членки имат възможност да не прилагат процедурните гаранции, които се съдържат в Директивата за връщането, при връщане, извършено в контекста на процедура за екстрадиране.

3.   ПО-БЛАГОПРИЯТНИ РАЗПОРЕДБИ

Правно основание: Директива за връщането — член 4

Въпреки че Директивата за връщането има за цел хармонизиране на процедурите на държавите членки за връщане, тя изрично не засяга по-благоприятните разпоредби, съдържащи се в двустранни или многостранни международни споразумения (член 4, параграф 1).

Директивата за връщането също така не засяга „
  разпоредбите, които могат да са по-благоприятни за граждани на трети страни и които са предвидени в достиженията на правото на Общността в областта на имиграцията и предоставянето на убежище
  “ (член 4, параграф 2), както и „
  правото на държавите членки да приемат или да продължат да прилагат разпоредби, които са по-благоприятни за лицата, по отношение на които тя се прилага, при условие че подобни разпоредби са съвместими с настоящата директива
  “ (член 4, параграф 3).

Допълнително уточнение:

| — | Като се има предвид, че Директивата за връщането има за цел да предостави общи минимални стандарти по отношение на зачитането на основните права на физическите лица в процедури за връщане, „по-благоприятни“ трябва винаги да се тълкува като „по-благоприятни за подлежащото на връщане лице“, а не по-благоприятни за държавата, осъществяваща експулсирането/извеждането. |
| --- | --- |

—

Като се има предвид, че Директивата за връщането има за цел да предостави общи минимални стандарти по отношение на зачитането на основните права на физическите лица в процедури за връщане, „по-благоприятни“ трябва винаги да се тълкува като „по-благоприятни за подлежащото на връщане лице“, а не по-благоприятни за държавата, осъществяваща експулсирането/извеждането.

| — | Държавите членки не са свободни да прилагат по-строги стандарти в областите, които се уреждат от Директивата за връщането: вж. решението на Съда на ЕС по дело C-61/11, El Dridi
   (20) (точка 33): „
  [...] Директива 2008/115/ЕО [...] не позволява на споменатите държави да прилагат по-строги стандарти в уредената с нея област
  “. |
| --- | --- |

—

Държавите членки не са свободни да прилагат по-строги стандарти в областите, които се уреждат от Директивата за връщането: вж. решението на Съда на ЕС по дело C-61/11, El Dridi
   (20) (точка 33): „
  [...] Директива 2008/115/ЕО [...] не позволява на споменатите държави да прилагат по-строги стандарти в уредената с нея област
  “.

| — | Налагане на глоба вместо издаване на решение за връщане: Директивата за връщането не позволява да се въведе механизъм, който предвижда в случай на незаконно пребиваване на граждани на трети страни на територията на държава членка да се наложи според обстоятелствата или глоба, или извеждане, като всяка от двете мерки изключва другата (вж. решението на Съда по дело C-38/14, Zaizoune
   (21)). |
| --- | --- |

—

Налагане на глоба вместо издаване на решение за връщане: Директивата за връщането не позволява да се въведе механизъм, който предвижда в случай на незаконно пребиваване на граждани на трети страни на територията на държава членка да се наложи според обстоятелствата или глоба, или извеждане, като всяка от двете мерки изключва другата (вж. решението на Съда по дело C-38/14, Zaizoune
   (21)).

| — | Прилагането на части от Директивата за връщането спрямо лица, изключени от нейното приложно поле съгласно член 2, параграф 2, букви а) и б), е съвместимо с Директивата и може да се счита за обхванато от член 4, параграф 3, тъй като такава практика би била по-благоприятна за съответния гражданин на трета страна. |
| --- | --- |

—

Прилагането на части от Директивата за връщането спрямо лица, изключени от нейното приложно поле съгласно член 2, параграф 2, букви а) и б), е съвместимо с Директивата и може да се счита за обхванато от член 4, параграф 3, тъй като такава практика би била по-благоприятна за съответния гражданин на трета страна.

4.   САНКЦИИ ЗА НАРУШЕНИЯ НА ПРАВИЛАТА ЗА МИГРАЦИЯТА

Правно основание: Директива за връщането — съгласно тълкуването на Съда по дела C-61/11, El Dridi, C-329/11, Achughbabian, C-430/11, Sagor, C-297/12, Filev и Osmani, C-38/14, Zaizoune, C-290/14, Celaj, C-47/15, Affum

Държавите членки могат да определят ефективни, пропорционални и възпиращи санкции, включително лишаване от свобода като наказателна санкция, във връзка с нарушения на правилата за миграцията, при условие че тези мерки не застрашават прилагането на Директивата за връщането и осигуряват пълно зачитане на основните права, по-специално гарантираните от Хартата на основните права на ЕС, тълкувана съгласно съответните разпоредби на ЕКПЧ. Отговорност на националното законодателство е да определи кои видове нарушения на правилата за миграцията следва да подлежат на санкции.

Нищо не възпрепятства държавите членки да разгледат и да вземат предвид в своето национално наказателно право нарушенията на правилата за миграцията, извършени в други държави членки.

Неспазване на забрана за влизане: Държавите членки могат да приемат наказателноправни санкции за незаконно пребиваващите граждани на трети страни, които са били върнати и които повторно са влезли на територията на държава членка в нарушение на забрана за влизане. Тези наказателноправни санкции са допустими само при условие че забраната за влизане, издадена за гражданина на трета страна, е в съответствие с разпоредбите на Директивата. Те трябва да гарантират пълното зачитане на основните права и на Женевската конвенция (22) от 1951 г., по-специално член 31, параграф 1 (23) (вж. решението на Съда по дело C-290/14, Celaj
   (24)).

| — | Директивата за връщането не изключва възможността за налагане на наказателноправни санкции, в съответствие с националните наказателнопроцесуални правила, на граждани на трети страни, спрямо които установените с Директивата процедури за връщане са приложени неуспешно и които пребивават незаконно на територията на държава членка, без да съществува основателна причина за невръщане. Наказателните санкции, насочени към възпиране на такива подлежащи на връщане лица да останат незаконно, трябва да осигуряват пълното зачитане на основните права, по-специално гарантираните от ЕКПЧ (вж. решението на Съда по дело e C-329/11, Achughbabian, точки 48 и 49), и да са в съответствие с принципа на пропорционалност. |
| --- | --- |

—

Директивата за връщането не изключва възможността за налагане на наказателноправни санкции, в съответствие с националните наказателнопроцесуални правила, на граждани на трети страни, спрямо които установените с Директивата процедури за връщане са приложени неуспешно и които пребивават незаконно на територията на държава членка, без да съществува основателна причина за невръщане. Наказателните санкции, насочени към възпиране на такива подлежащи на връщане лица да останат незаконно, трябва да осигуряват пълното зачитане на основните права, по-специално гарантираните от ЕКПЧ (вж. решението на Съда по дело e C-329/11, Achughbabian, точки 48 и 49), и да са в съответствие с принципа на пропорционалност.

| — | Комисията препоръчва държавите членки да предвидят ефективни, пропорционални и възпиращи санкции в националното законодателство (например глоби, отнемане на документи, намаляване/отказване на обезщетения/добавки, отказ да се предостави разрешение за работа) по отношение на гражданите на трети страни, които умишлено възпрепятстват процеса на връщане (например унищожават документ за пътуване, дават фалшива самоличност, пречат на установяването на самоличността, системно отказват да се качат на борда), при условие че тези санкции не засягат постигането на целта на Директивата за връщането и гарантират пълното зачитане на основните права. |
| --- | --- |

—

Комисията препоръчва държавите членки да предвидят ефективни, пропорционални и възпиращи санкции в националното законодателство (например глоби, отнемане на документи, намаляване/отказване на обезщетения/добавки, отказ да се предостави разрешение за работа) по отношение на гражданите на трети страни, които умишлено възпрепятстват процеса на връщане (например унищожават документ за пътуване, дават фалшива самоличност, пречат на установяването на самоличността, системно отказват да се качат на борда), при условие че тези санкции не засягат постигането на целта на Директивата за връщането и гарантират пълното зачитане на основните права.

| — | Криминализиране на самото обстоятелство на незаконен престой: Държавите членки не могат да налагат наказание лишаване от свобода съгласно националното наказателно право на основание единствено незаконен престой преди или в хода на процедури за връщане, тъй като това би забавило връщането (вж. решението на Съда по дело C-61/11, El Dridi). Въпреки това Директивата за връщането не изключва възможността държавите членки да предвидят наказание лишаване от свобода за извършването на други правонарушения, които не се изчерпват с обстоятелството на незаконен престой, включително за случаи, при които процедурите за връщане все още не са приключили (вж. решението на Съда по дело C-47/15, Affum, точка 65). |
| --- | --- |

—

Криминализиране на самото обстоятелство на незаконен престой: Държавите членки не могат да налагат наказание лишаване от свобода съгласно националното наказателно право на основание единствено незаконен престой преди или в хода на процедури за връщане, тъй като това би забавило връщането (вж. решението на Съда по дело C-61/11, El Dridi). Въпреки това Директивата за връщането не изключва възможността държавите членки да предвидят наказание лишаване от свобода за извършването на други правонарушения, които не се изчерпват с обстоятелството на незаконен престой, включително за случаи, при които процедурите за връщане все още не са приключили (вж. решението на Съда по дело C-47/15, Affum, точка 65).

| — | Финансови санкции: налагането на (пропорционална) финансова санкция за незаконен престой съгласно националното наказателно право само по себе си не е несъвместимо с целите на Директивата за връщането, тъй като не възпрепятства постановяването и прилагането на решение за връщане при пълно спазване на условията, определени в Директивата (вж. решението на Съда по дело C-430/11, Sagor). Национална правна разпоредба, която — в случай на незаконен престой — предвижда или налагане на глоба, или извеждане, е несъвместима с Директивата за връщането, тъй като тези две мерки са взаимно изключващи се, което подкопава ефективността на Директивата (вж. решението на Съда по дело C-38/14, Zaizoune). |
| --- | --- |

—

Финансови санкции: налагането на (пропорционална) финансова санкция за незаконен престой съгласно националното наказателно право само по себе си не е несъвместимо с целите на Директивата за връщането, тъй като не възпрепятства постановяването и прилагането на решение за връщане при пълно спазване на условията, определени в Директивата (вж. решението на Съда по дело C-430/11, Sagor). Национална правна разпоредба, която — в случай на незаконен престой — предвижда или налагане на глоба, или извеждане, е несъвместима с Директивата за връщането, тъй като тези две мерки са взаимно изключващи се, което подкопава ефективността на Директивата (вж. решението на Съда по дело C-38/14, Zaizoune).

| — | Съгласно член 5 от Директива 2009/52/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (25) („Директива за санкциите срещу работодатели“), работодателите, които наемат на работа незаконно пребиваващи граждани на трета страна без разрешение, носят отговорност за плащане на финансова санкция, която включва разходите за връщане в случаите, когато са проведени процедури по връщане. Държавите членки могат да решат да отразят във финансовите санкции най-малко средните разходи по връщането. |
| --- | --- |

—

Съгласно член 5 от Директива 2009/52/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (25) („Директива за санкциите срещу работодатели“), работодателите, които наемат на работа незаконно пребиваващи граждани на трета страна без разрешение, носят отговорност за плащане на финансова санкция, която включва разходите за връщане в случаите, когато са проведени процедури по връщане. Държавите членки могат да решат да отразят във финансовите санкции най-малко средните разходи по връщането.

| — | Незабавно експулсиране съгласно националното наказателно право (в случаите, които не са изключени от приложното поле на Директивата за връщането съгласно член 2, параграф 2, буква б) — вж. раздел 2.3 по-горе): допуска се само доколкото решението, постановяващо тази санкция, е в съответствие с всички гаранции на Директивата за връщането (включително относно формата на решенията за връщане, правните гаранции и предварителното разглеждане на възможността за доброволно напускане) (вж. решението на Съда по дело C-430/11, Sagor). |
| --- | --- |

—

Незабавно експулсиране съгласно националното наказателно право (в случаите, които не са изключени от приложното поле на Директивата за връщането съгласно член 2, параграф 2, буква б) — вж. раздел 2.3 по-горе): допуска се само доколкото решението, постановяващо тази санкция, е в съответствие с всички гаранции на Директивата за връщането (включително относно формата на решенията за връщане, правните гаранции и предварителното разглеждане на възможността за доброволно напускане) (вж. решението на Съда по дело C-430/11, Sagor).

| — | Домашен арест съгласно националното наказателно право: тази санкция се допуска само ако са налице гаранции, че домашният арест не възпрепятства връщането и че той приключва в момента, в който стане възможно физическото транспортиране на засегнатото лице извън съответната държава членка (вж. решението на Съда по дело C-430/11, Sagor). |
| --- | --- |

—

Домашен арест съгласно националното наказателно право: тази санкция се допуска само ако са налице гаранции, че домашният арест не възпрепятства връщането и че той приключва в момента, в който стане възможно физическото транспортиране на засегнатото лице извън съответната държава членка (вж. решението на Съда по дело C-430/11, Sagor).

Допълнително уточнение:

| — | „Основателни причини за невръщане“ могат да са:






  — | причини извън обсега на влияние на подлежащото на връщане лице (като например забавяне при получаването на необходимата документация от трети страни поради лошо сътрудничество от страна на органите на трети страни, кризисна ситуация в държавата на връщане, която прави невъзможно безопасното връщане, решение за официално отлагане на връщането за някои категории подлежащи на връщане лица); или |
| --- | --- | --- |

—

„Основателни причини за невръщане“ могат да са:

—

причини извън обсега на влияние на подлежащото на връщане лице (като например забавяне при получаването на необходимата документация от трети страни поради лошо сътрудничество от страна на органите на трети страни, кризисна ситуация в държавата на връщане, която прави невъзможно безопасното връщане, решение за официално отлагане на връщането за някои категории подлежащи на връщане лица); или

| — | причини, свързани с подлежащото на връщане лице, които са признати за законни или основателни от правото на Съюза или от националното право (например здравословни проблеми или семейни причини, водещи до отлагане на извеждането, текуща процедура на обжалване със суспензивно действие, решение за сътрудничество с властите в качеството на свидетел). Самото субективно желание за оставане в ЕС никога не може да бъде считано за „основателна причина“. |
| --- | --- |

—

причини, свързани с подлежащото на връщане лице, които са признати за законни или основателни от правото на Съюза или от националното право (например здравословни проблеми или семейни причини, водещи до отлагане на извеждането, текуща процедура на обжалване със суспензивно действие, решение за сътрудничество с властите в качеството на свидетел). Самото субективно желание за оставане в ЕС никога не може да бъде считано за „основателна причина“.

| — | „Неоснователни причини за невръщане“ могат да са причини, попадащи в обсега на влияние на подлежащото на връщане лице, които не са признати за законни или основателни от правото на Съюза или от националното право (например неоказване на сътрудничество за получаването на документи за пътуване, неоказване на сътрудничество за разкриване на самоличността, унищожаване на документи, укриване, възпрепятстване на усилията за извеждане). |
| --- | --- |

—

„Неоснователни причини за невръщане“ могат да са причини, попадащи в обсега на влияние на подлежащото на връщане лице, които не са признати за законни или основателни от правото на Съюза или от националното право (например неоказване на сътрудничество за получаването на документи за пътуване, неоказване на сътрудничество за разкриване на самоличността, унищожаване на документи, укриване, възпрепятстване на усилията за извеждане).

5.   ЗАДЪРЖАНЕ И ЗАДЪЛЖЕНИЕ ЗА ИЗДАВАНЕ НА РЕШЕНИЕ ЗА ВРЪЩАНЕ

Правно основание: Директива за връщането — член 6, параграф 1

Държавите членки издават решение за връщане на всеки гражданин на трета страна, който е в незаконен престой на тяхна територия.

Държавите членки са длъжни да издават решение за връщане на всеки гражданин на трета страна, който пребивава незаконно на тяхна територия, освен ако в правото на Съюза е предвидена изрична дерогация (вж. списъка с изключенията, даден по-долу). На държавите членки не се разрешава да толерират на практика присъствието на незаконно пребиваващи граждани на трети страни на тяхната територия без откриване на процедура за връщане или предоставяне на право на престой. Това задължение на държавите членки да стартират процедури за връщане или да предоставят право на престой е насочено към намаляване на „сивите зони“, за да се предотврати експлоатацията на незаконно пребиваващи лица и да се подобри правната сигурност за всички участници.

Държавите членки трябва да издават решение за връщане, независимо дали съответният гражданин на трета страна разполага с валиден документ за самоличност или за пътуване и независимо дали обратното приемане в трета страна е възможно.

Валидността на решенията за връщане не следва да бъде ограничена във времето. Компетентните национални органи следва да могат да прилагат решенията за връщане, без да е необходимо повторно стартиране на процедурата след определен период от време (например една година), при условие че индивидуалното положение на съответния гражданин на трета страна не се е променило съществено фактически или юридически (например промяна в правния статут, риск от нарушаване на принципа на забрана за връщане) и без да се засяга правото на изслушване и на ефективни правни средства за защита.

Като общо правило релевантният критерий за определяне на държавата членка, отговорна за извършване на процедурите за връщане, е мястото на задържането. Например: ако незаконен мигрант е влязъл в ЕС през държава членка A (незабелязан), след което пътува през държави членки Б и В (незабелязан) и в крайна сметка е задържан в държава членка Г, то държавата членка Г е отговорна за извършване на процедурата за връщане. Временното повторно въвеждане на вътрешен граничен контрол между държавите от Шенген не засяга този принцип. Изключения от това общо правило са посочени в раздели 5.2, 5.3, 5.4, 5.5 и 5.8 по-долу.

Допълнително уточнение:

| — | Административна глоба за незаконен престой, предвидена в националното законодателство, може да бъде наложена успоредно с приемането на решение за връщане. Такава административна глоба обаче не може да замени задължението на държавите членки да издават решение за връщане и да извършват извеждане (вж. решението на Съда по дело C-38/14, Zaizoune). |
| --- | --- |

—

Административна глоба за незаконен престой, предвидена в националното законодателство, може да бъде наложена успоредно с приемането на решение за връщане. Такава административна глоба обаче не може да замени задължението на държавите членки да издават решение за връщане и да извършват извеждане (вж. решението на Съда по дело C-38/14, Zaizoune).

| — | В решенията за връщане следва да се посочва задължението съответният гражданин на трета страна да напусне територията на издаващата държава членка и да достигне трета страна в съответствие с определението за „връщане“ (вж. раздел 1.3), или с други думи, че гражданинът на трета страна трябва да напусне териториите на държавите — членки на ЕС, и асоциираните към Шенген държави. Липсата на яснота относно задължението на гражданина на трета страна може да има като нежелано последствие създаването на риск от неразрешени вторични движения. |
| --- | --- |

—

В решенията за връщане следва да се посочва задължението съответният гражданин на трета страна да напусне територията на издаващата държава членка и да достигне трета страна в съответствие с определението за „връщане“ (вж. раздел 1.3), или с други думи, че гражданинът на трета страна трябва да напусне териториите на държавите — членки на ЕС, и асоциираните към Шенген държави. Липсата на яснота относно задължението на гражданина на трета страна може да има като нежелано последствие създаването на риск от неразрешени вторични движения.

| — | Решения за връщане в съответствие с Директивата за връщането трябва да се вземат и когато процедурата за връщане се извършва по силата на споразумение за обратно приемане: използването на споразумения за обратно приемане с трета страна (обхващащи отношенията между държавите — членки на ЕС, и трети страни) не засяга пълното и цялостно прилагане на Директивата за връщането (обхващаща отношенията между държавата, извършваща извеждането, и подлежащото на връщане лице) за всеки отделен случай на връщане. Всъщност използването на споразумението за обратно приемане предполага първо да бъде издадено решението за връщане. |
| --- | --- |

—

Решения за връщане в съответствие с Директивата за връщането трябва да се вземат и когато процедурата за връщане се извършва по силата на споразумение за обратно приемане: използването на споразумения за обратно приемане с трета страна (обхващащи отношенията между държавите — членки на ЕС, и трети страни) не засяга пълното и цялостно прилагане на Директивата за връщането (обхващаща отношенията между държавата, извършваща извеждането, и подлежащото на връщане лице) за всеки отделен случай на връщане. Всъщност използването на споразумението за обратно приемане предполага първо да бъде издадено решението за връщане.

| — | Националното законодателство може да предвижда, че гражданин на трета страна е длъжен да напусне територията на ЕС, ако пребиваването му е незаконно. Такова абстрактно правно задължение не представлява решение за връщане. При всички случаи то трябва да е подкрепено с индивидуално решение за връщане. |
| --- | --- |

—

Националното законодателство може да предвижда, че гражданин на трета страна е длъжен да напусне територията на ЕС, ако пребиваването му е незаконно. Такова абстрактно правно задължение не представлява решение за връщане. При всички случаи то трябва да е подкрепено с индивидуално решение за връщане.

| — | Съответните ИТ системи на Съюза, като например Шенгенската информационна система от второ поколение (ШИС II), Евродак и Визовата информационна система (ВИС), следва да се използват в пълна степен от компетентните национални органи, за да се подпомогнат установяването на самоличността и оценката на всеки отделен случай, както и за да се улесни и подпомогне сътрудничеството между държавите членки по отношение на процедурите за връщане и обратно приемане. |
| --- | --- |

—

Съответните ИТ системи на Съюза, като например Шенгенската информационна система от второ поколение (ШИС II), Евродак и Визовата информационна система (ВИС), следва да се използват в пълна степен от компетентните национални органи, за да се подпомогнат установяването на самоличността и оценката на всеки отделен случай, както и за да се улесни и подпомогне сътрудничеството между държавите членки по отношение на процедурите за връщане и обратно приемане.

| — | Държавите членки следва да въведат ефективни и пропорционални мерки за установяване на местонахождението, откриване и задържане на гражданите на трети страни, незаконно пребиваващи на тяхна територия, с цел изпълнение на задължението за издаване на решения за връщане. Във връзка с това се припомня, че съгласно член 13, параграф 1 от КШГ държавите членки задържат и прилагат процедури за връщане спрямо гражданите на трети страни, които незаконно са преминали външните граници и които нямат право на престой в ЕС. Освен това в член 14 от Директивата за санкциите срещу работодатели се предвижда, че държавите членки гарантират, че на тяхна територия се извършват ефективни и подходящи проверки за контролиране на наемането на работа на незаконно пребиващи граждани на трети страни. |
| --- | --- |

—

Държавите членки следва да въведат ефективни и пропорционални мерки за установяване на местонахождението, откриване и задържане на гражданите на трети страни, незаконно пребиваващи на тяхна територия, с цел изпълнение на задължението за издаване на решения за връщане. Във връзка с това се припомня, че съгласно член 13, параграф 1 от КШГ държавите членки задържат и прилагат процедури за връщане спрямо гражданите на трети страни, които незаконно са преминали външните граници и които нямат право на престой в ЕС. Освен това в член 14 от Директивата за санкциите срещу работодатели се предвижда, че държавите членки гарантират, че на тяхна територия се извършват ефективни и подходящи проверки за контролиране на наемането на работа на незаконно пребиващи граждани на трети страни.

Практики за задържане — спазване на основните права

Задължението на държавите членки за издаване на решение за връщане на всеки гражданин на трета страна, незаконно пребиваващ на тяхна територия, е подчинено на спазването на основните права, включително на принципа на пропорционалност (съображение 24). Легитимната цел за борба с незаконната миграция може да бъде съобразена с други легитимни държавни интереси, като например общи съображения за общественото здраве, интересите на държавата в борбата с престъпността, интереса да е налице всеобхватна регистрация на ражданията, зачитане на висшите интереси на детето (изрично подчертано в съображение 22), Женевската конвенция (подчертано в съображение 23), както и други свързани основни права, признати от Хартата на основните права.

Комисията препраща към съображенията, изложени в документа на Агенцията за основните права от 2012 г. „
  Apprehension of migrants in an irregular situation — fundamental rights considerations
  “ (Задържане на незаконни мигранти — съображения във връзка с основните права) (документ на Съвета 13847/12), като насоки за това как практиките на задържане могат да бъдат съобразени със зачитането на основните права на гражданите на трети страни, като същевременно се гарантират ефективни процедури за връщане. Може да се счита, че съобразените с тези насоки практики в държавите членки не засягат задължението за издаване на решения за връщане на незаконно пребиваващите граждани на трети страни в съответствие с член 6, параграф 1 от Директивата за връщането.

Достъп до здравеопазване:

Незаконните мигранти, които търсят медицинска помощ, не следва да бъдат задържани във или в близост до медицински заведения.

От медицинските заведения не следва да се изисква да споделят лични данни на мигрантите с правоприлагащите имиграционни органи за целите на евентуално връщане.

Достъп до образование:

Незаконните мигранти не следва да бъдат задържани във или в близост до училището, което техните деца посещават.

От училищата не следва да се изисква да споделят лични данни на мигрантите с правоприлагащите имиграционни органи за целите на евентуално връщане.

Свобода на религията:

Незаконните мигранти не следва да бъдат задържани във или в близост до признати религиозни учреждения, когато практикуват своята религия.

Регистрация на ражданията:

Незаконните мигранти следва да могат да регистрират раждането и да получат удостоверение за раждане за децата си без риск от задържане.

От гражданските регистри, издаващи удостоверенията за раждане, не следва да се изисква да споделят лични данни на мигрантите с правоприлагащите имиграционни органи за целите на евентуално връщане.

Достъп до правосъдие:

В интерес на борбата с престъпността държавите членки могат да обмислят въвеждането на възможности за жертвите и свидетелите да съобщават за престъпления без страх, че ще бъдат задържани. За тази цел могат да се имат предвид следните добри практики:

| — | да се въведат възможности за анонимни, полуанонимни или други ефективни начини за съобщаване, |
| --- | --- |

—

да се въведат възможности за анонимни, полуанонимни или други ефективни начини за съобщаване,

| — | на жертвите и на свидетелите на тежки престъпления да се предлага възможността да се обърнат към полицията чрез трети страни (като например омбудсман за мигрантите, специално определени длъжностни лица или субекти, предоставящи хуманитарна и правна помощ), |
| --- | --- |

—

на жертвите и на свидетелите на тежки престъпления да се предлага възможността да се обърнат към полицията чрез трети страни (като например омбудсман за мигрантите, специално определени длъжностни лица или субекти, предоставящи хуманитарна и правна помощ),

| — | да се определят условията, при които на жертви или свидетели на престъпления, включително домашното насилие, могат да се предоставят разрешения за пребиваване въз основа на стандартите, включени в Директива 2004/81/ЕО на Съвета (26) и Директива 2009/52/ЕО, |
| --- | --- |

—

да се определят условията, при които на жертви или свидетели на престъпления, включително домашното насилие, могат да се предоставят разрешения за пребиваване въз основа на стандартите, включени в Директива 2004/81/ЕО на Съвета (26) и Директива 2009/52/ЕО,

| — | да се разгледа необходимостта от прекъсване на връзката между имиграционния статут на жертви на насилие и основния притежател на разрешението, който същевременно е извършителят, |
| --- | --- |

—

да се разгледа необходимостта от прекъсване на връзката между имиграционния статут на жертви на насилие и основния притежател на разрешението, който същевременно е извършителят,

| — | в сътрудничество с инспекциите по труда или други подходящи структури да се съставят брошури, чрез които мигрантите, задържани на работните си места, систематично и обективно да се информират за съществуващите възможности да подадат жалби срещу своите работодатели въз основа на Директива 2009/52/ЕО, и във връзка с това да се предприемат мерки за съхраняване на съответните доказателства. |
| --- | --- |

—

в сътрудничество с инспекциите по труда или други подходящи структури да се съставят брошури, чрез които мигрантите, задържани на работните си места, систематично и обективно да се информират за съществуващите възможности да подадат жалби срещу своите работодатели въз основа на Директива 2009/52/ЕО, и във връзка с това да се предприемат мерки за съхраняване на съответните доказателства.

Незаконните мигранти, които търсят правна помощ, не следва да бъдат задържани във или в близост до помещенията на синдикални организации или други субекти, предлагащи такава подкрепа.

В допълнение Комисията препоръчва незаконно пребиваващите граждани на трети страни, желаещи да посетят помещенията на публични служби, които регистрират молбите за международна закрила или за статут на лице без гражданство, да не бъдат задържани във или в близост до тези помещения.

Особени случаи:

5.1.   Задържане в хода на проверката при излизане

Правно основание: Директива за връщането — член 6

При определени обстоятелства решение за връщане може да се приеме и ако незаконно пребиваващ гражданин на трета страна е задържан на външната граница на ЕС при напускане на територията на ЕС, след анализ на всеки отделен случай и като се отчита принципът на пропорционалност. Това може да е оправдано в случаи, в които са установени сериозно превишаване на разрешения срок на престой или незаконен престой в хода на проверката при излизане. В тези случаи държавите членки могат да започнат процедура за връщане при установяване на незаконния престой и да продължат процедурата, в резултат на която да се издаде решение за връщане, придружено от забрана за влизане, в отсъствие на съответното лице, при спазване на процедурните гаранции, посочени в раздели 11.3 и 12 по-долу.

Въпреки че в тази специфична ситуация лицето така или иначе ще напусне ЕС, издаването на решение за връщане може да има смисъл, тъй като дава възможност на държавите членки да издадат и забрана за влизане и по този начин да предотвратят последващо влизане или евентуален риск от незаконен престой.

Комисията призовава държавите членки да въведат процедури за издаване на решения за връщане и ако е приложимо, на забрани за влизане на самото летище, на други външни гранично-пропускателни пунктове или, по отношение на забраните за влизане, в отсъствие на съответното лице (вж. раздел 11.3) за тези специфични случаи.

Ако гражданин на трета страна е просрочил своята виза или своето разрешение в първа държава членка и напуска Съюза през втора/транзитна държава членка, решението за връщане и забраната за влизане трябва да бъдат издадени от втората държава членка („лицето, пресрочило разрешения срок за престой“ обикновено е и „в незаконен престой“, по смисъла на Директивата за връщането, във втората държава членка).

5.2.   Лица, за които е издадено решение за връщане от друга държава членка

Правно основание: Директива 2001/40/ЕО на Съвета (27)

Бележка/обяснение: Действието на решение за връщане, издадено от една държава членка, в друга държава членка бе предмет на отделна глава V от предложението на Комисията от 2005 г. за Директива за връщането („Задържане в други държави членки“). Тази глава, както и член 20 от предложението на Комисията, който предвиждаше отмяна на Директива 2001/40/ЕО, обаче отпаднаха по време на преговорите и Директива 2001/40/ЕО остана в сила. Директива 2001/40/ЕО изрично позволява признаването на решение за връщане, издадено от компетентен орган в една държава членка по отношение на гражданин на трета страна, намиращ се на територията на друга държава членка. В член 6 от Директивата за връщането не се посочва изрично случаят, при който друга държава членка признава решение за връщане, издадено от първа държава членка в съответствие с Директива 2001/40/ЕО. Буквалното тълкуване на член 6, което в този случай изисква от признаващата държава членка също да издаде напълно валидно второ решение за връщане в съответствие с Директива 2008/115/ЕО, би лишило Директива 2001/40/ЕО от всякаква добавена стойност. С цел да се даде полезно действие на по-нататъшното съществуване на Директива 2001/40/ЕО, бе необходимо да се търси тълкуване, което придава смисъл на продълженото съвместно съществуване на двете директиви.

Ако държава членка A задържи лице, което вече е предмет на решение за връщане, издадено от държава членка Б, държавата членка А има избор:

| а) | да издаде ново решение за връщане съгласно член 6, параграф 1 от Директивата за връщането; или |
| --- | --- |

а)

да издаде ново решение за връщане съгласно член 6, параграф 1 от Директивата за връщането; или

| б) | да прехвърли обратно лицето към държавата членка Б съгласно действащо двустранно споразумение в съответствие с член 6, параграф 3 от Директивата за връщането; или |
| --- | --- |

б)

да прехвърли обратно лицето към държавата членка Б съгласно действащо двустранно споразумение в съответствие с член 6, параграф 3 от Директивата за връщането; или

| в) | да признае решението за връщане, издадено от държавата членка Б, в съответствие с Директива 2001/40/ЕО. |
| --- | --- |

в)

да признае решението за връщане, издадено от държавата членка Б, в съответствие с Директива 2001/40/ЕО.

Ако държавата членка A признае решението за връщане, издадено от държава членка Б, в съответствие с Директива 2001/40/ЕО, тя продължава да е длъжна да приложи гаранциите, свързани с изпълнението на връщането (извеждането), които са предвидени в Директивата за връщането, когато изпълнява признатото решение за връщане.

Взаимното признаване на решенията за връщане може да осигури значителна добавена стойност в някои групи от случаи — най-вече в контекста на транзитното преминаване на подлежащи на връщане лица по суша (вж. раздел 6.4 по-долу). Комисията насърчава държавите членки да се възползват от възможността за взаимно признаване винаги, когато тя спомага за ускоряване на процедурите за връщане и за намаляване на административната тежест.

5.3.   Връзка с правилата на Регламента от Дъблин

Правно основание: Регламент (ЕС) No 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета (28) (Регламент от Дъблин) — членове 19 и 24

В член 6 от Директивата за връщането не се посочва изрично случаят, при който втора държава членка се възползва от възможността, предоставена съгласно Регламента от Дъблин, да поиска от първа държава членка да приеме обратно незаконно пребиваващи граждани на трети страни. Буквалното тълкуване на член 6, което в този случай изисква от молещата (втората) държава членка също да издаде напълно валидно решение за връщане в съответствие с Директива 2008/115/ЕО, би лишило съответните дъблински правила от тяхната добавена стойност. Този въпрос изрично се разглежда в текста на новия Регламент от Дъблин, като се предвиждат ясни правила, формулиращи прилагането на Директивата за връщането и на този регламент.

Случаите, в които гражданин на трета страна е подал молба за убежище и е получил право на пребиваване като кандидат за убежище във втората държава членка, попадат извън приложното поле на Директивата за връщането, тъй като гражданинът на трета страна има право на пребиваване като лице, търсещо убежище, и следователно не може да се счита за незаконно пребиваващо във втората държава членка.

От друга страна, случаите, в които гражданин на трета страна не е подал молба за убежище и не е получил право на пребиваване като кандидат за убежище във втората държава членка, попадат в приложното поле на Директивата за връщането. Могат да се предвидят следните ситуации (29):

| а) | Гражданинът на трета страна има статут на лице, търсещо убежище, в първата държава членка (процедурата е в ход, но не е издадено окончателно решение): прилага се Регламентът от Дъблин съгласно основния принцип, че една държава членка следва да направи цялостна оценка на необходимостта от международна закрила за всеки гражданин на трета страна, подал молба за убежище в една от държавите членки. Дадена държава членка не може да върне посочения гражданин на трета страна в трета страна; тя може само да го изпрати в държавата членка, компетентна съгласно Регламента от Дъблин за разглеждането на неговата молба. |
| --- | --- |

а)

Гражданинът на трета страна има статут на лице, търсещо убежище, в първата държава членка (процедурата е в ход, но не е издадено окончателно решение): прилага се Регламентът от Дъблин съгласно основния принцип, че една държава членка следва да направи цялостна оценка на необходимостта от международна закрила за всеки гражданин на трета страна, подал молба за убежище в една от държавите членки. Дадена държава членка не може да върне посочения гражданин на трета страна в трета страна; тя може само да го изпрати в държавата членка, компетентна съгласно Регламента от Дъблин за разглеждането на неговата молба.

| б) | Гражданинът на трета страна е оттеглил молбата си за убежище в първата държава членка: ако оттеглянето на молбата е довело до нейното отхвърляне (въз основа на член 27 или 28 от преработената Директива за процедурите за убежище), могат да се приложат правилата, описани по-долу в буква в) (избор за прилагане на Регламента от Дъблин или на Директивата за връщането). Ако оттеглянето на молбата не е довело до нейното отхвърляне, се прилага Регламентът от Дъблин (като lex specialis) съгласно основния принцип, че една държава членка следва да направи цялостна оценка на необходимостта от международна закрила за всеки гражданин на трета страна, подал молба за убежище в една от държавите членки. |
| --- | --- |

б)

Гражданинът на трета страна е оттеглил молбата си за убежище в първата държава членка: ако оттеглянето на молбата е довело до нейното отхвърляне (въз основа на член 27 или 28 от преработената Директива за процедурите за убежище), могат да се приложат правилата, описани по-долу в буква в) (избор за прилагане на Регламента от Дъблин или на Директивата за връщането). Ако оттеглянето на молбата не е довело до нейното отхвърляне, се прилага Регламентът от Дъблин (като lex specialis) съгласно основния принцип, че една държава членка следва да направи цялостна оценка на необходимостта от международна закрила за всеки гражданин на трета страна, подал молба за убежище в една от държавите членки.

| в) | За гражданина на трета страна е постановено окончателно решение в първата държава членка, с което се отхвърля неговата молба за убежище: може да се избира между прилагане на Регламента от Дъблин или прилагане на Директивата за връщането. В новия Регламент от Дъблин възможността е ясно регламентирана в член 24, параграф 4 и е добавено уточнение, че от момента, в който властите решат да отправят искане съгласно Регламента от Дъблин, прилагането на Директивата за връщането и процедурите за връщане се прекратява и се прилагат само дъблинските правила (това засяга и правилата за задържане и за правните средства за защита). |
| --- | --- |

в)

За гражданина на трета страна е постановено окончателно решение в първата държава членка, с което се отхвърля неговата молба за убежище: може да се избира между прилагане на Регламента от Дъблин или прилагане на Директивата за връщането. В новия Регламент от Дъблин възможността е ясно регламентирана в член 24, параграф 4 и е добавено уточнение, че от момента, в който властите решат да отправят искане съгласно Регламента от Дъблин, прилагането на Директивата за връщането и процедурите за връщане се прекратява и се прилагат само дъблинските правила (това засяга и правилата за задържане и за правните средства за защита).

| г) | По отношение на гражданина на трета страна вече е извършено успешно връщане/извеждане (след отхвърляне или оттегляне на молба за убежище) от първата държава членка към трета страна: при повторно влизане на гражданина на трета страна на територията на ЕС Регламентът от Дъблин предвижда в своя член 19, параграф 3, че първата държава членка вече не е компетентна по отношение на гражданина на трета страна — и следователно не може да се предвиди прехвърляне към тази държава членка. Следователно ще се прилага Директивата за връщането. |
| --- | --- |

г)

По отношение на гражданина на трета страна вече е извършено успешно връщане/извеждане (след отхвърляне или оттегляне на молба за убежище) от първата държава членка към трета страна: при повторно влизане на гражданина на трета страна на територията на ЕС Регламентът от Дъблин предвижда в своя член 19, параграф 3, че първата държава членка вече не е компетентна по отношение на гражданина на трета страна — и следователно не може да се предвиди прехвърляне към тази държава членка. Следователно ще се прилага Директивата за връщането.

Практически примери:

| — | Лице, подало молба за международна закрила в държава членка A, пътува без право на това до съседна държава членка Б (прекосяване на вътрешни граници), където е задържано от полицията. Като лице, по отношение на което се прилага Регламентът от Дъблин, то се прехвърля обратно от държавата членка Б към държавата членка А. Следва ли при това положение държавата членка Б да издаде решение за връщане на това лице поради незаконно пребиваване на територията ѝ?






  — | Предимство имат дъблинските правила. Държавата членка Б не може да издаде решение за връщане. |
| --- | --- | --- |

—

Лице, подало молба за международна закрила в държава членка A, пътува без право на това до съседна държава членка Б (прекосяване на вътрешни граници), където е задържано от полицията. Като лице, по отношение на което се прилага Регламентът от Дъблин, то се прехвърля обратно от държавата членка Б към държавата членка А. Следва ли при това положение държавата членка Б да издаде решение за връщане на това лице поради незаконно пребиваване на територията ѝ?

—

Предимство имат дъблинските правила. Държавата членка Б не може да издаде решение за връщане.

| — | Може ли самата държава членка А (в гореописания сценарий) да издаде решение за връщане (заедно със забрана за влизане, която ще бъде отложена до приключване на процедурата за убежище)?






  — | Не. Докато лицето се ползва с право на престой като лице, търсещо убежище, в държава членка A, неговият престой в държавата членка А не е незаконен по смисъла на Директивата за връщането и държавата членка A не може да издаде решение за връщане. |
| --- | --- | --- |

—

Може ли самата държава членка А (в гореописания сценарий) да издаде решение за връщане (заедно със забрана за влизане, която ще бъде отложена до приключване на процедурата за убежище)?

—

Не. Докато лицето се ползва с право на престой като лице, търсещо убежище, в държава членка A, неговият престой в държавата членка А не е незаконен по смисъла на Директивата за връщането и държавата членка A не може да издаде решение за връщане.

| — | Гражданин на трета страна, на когото е предоставена международна закрила от държава членка A, е в незаконен престой в държава членка Б (например при пресрочване на период от 90 дни). Приложима ли е Директивата за връщането в такива случаи? Какви ще са процедурите, ако лицето откаже да се върне доброволно в първата държава членка, която е предоставила закрила?






  — | Регламентът от Дъблин не съдържа правила за обратното приемане на лица, на които е предоставена международна закрила. Следователно ще се прилага „общият режим“, предвиден в член 6, параграф 2 от Директивата за връщането. Това означава, че държавата членка Б ще трябва да поиска от лицето да се върне в държавата членка А и ако лицето не направи това доброволно, държавата членка Б трябва да разгледа възможността за издаване на решение за връщане, като се вземат предвид всички гаранции, предоставени от Директивата за връщането, включително по-специално принципът на забрана за връщане. При определени обстоятелства, когато връщането/извеждането към трета страна не е възможно и „обратното прехвърляне“ към друга държава членка може да се квалифицира като „по-благоприятна мярка“ (вж. раздел 3), държавата членка Б може да извърши „обратно прехвърляне“ на лицето към държавата членка А; процедурите, отнасящи се до „обратното прехвърляне“ на незаконно пребиваващи граждани на трети страни към друга държава членка, се уреждат от националното право. |
| --- | --- | --- |

—

Гражданин на трета страна, на когото е предоставена международна закрила от държава членка A, е в незаконен престой в държава членка Б (например при пресрочване на период от 90 дни). Приложима ли е Директивата за връщането в такива случаи? Какви ще са процедурите, ако лицето откаже да се върне доброволно в първата държава членка, която е предоставила закрила?

—

Регламентът от Дъблин не съдържа правила за обратното приемане на лица, на които е предоставена международна закрила. Следователно ще се прилага „общият режим“, предвиден в член 6, параграф 2 от Директивата за връщането. Това означава, че държавата членка Б ще трябва да поиска от лицето да се върне в държавата членка А и ако лицето не направи това доброволно, държавата членка Б трябва да разгледа възможността за издаване на решение за връщане, като се вземат предвид всички гаранции, предоставени от Директивата за връщането, включително по-специално принципът на забрана за връщане. При определени обстоятелства, когато връщането/извеждането към трета страна не е възможно и „обратното прехвърляне“ към друга държава членка може да се квалифицира като „по-благоприятна мярка“ (вж. раздел 3), държавата членка Б може да извърши „обратно прехвърляне“ на лицето към държавата членка А; процедурите, отнасящи се до „обратното прехвърляне“ на незаконно пребиваващи граждани на трети страни към друга държава членка, се уреждат от националното право.

| — | Гражданин на трета страна, на когото са снети пръстови отпечатъци след незаконно влизане в държава членка А и който не е поискал убежище в държава членка A, впоследствие е задържан в държава членка Б. Може ли държавата членка Б да прехвърли лицето към държавата членка А в съответствие с дъблинските правила?






  — | Не. Тъй като няма никаква връзка с процедурата за убежище, Регламентът от Дъблин не се прилага. |
| --- | --- | --- |

—

Гражданин на трета страна, на когото са снети пръстови отпечатъци след незаконно влизане в държава членка А и който не е поискал убежище в държава членка A, впоследствие е задържан в държава членка Б. Може ли държавата членка Б да прехвърли лицето към държавата членка А в съответствие с дъблинските правила?

—

Не. Тъй като няма никаква връзка с процедурата за убежище, Регламентът от Дъблин не се прилага.

5.4.   Гражданин на трета страна в незаконен престой, имащ право на престой в друга държава членка

Правно основание: Директива за връщането — член 6, параграф 2

От граждани на трети страни, които са в незаконен престой на територията на държава членка и притежават валидно разрешение за пребиваване или друго разрешение, даващо право на престой, което е издадено от друга държава членка, се изисква незабавно да отидат на територията на тази друга държава членка. В случай че засегнатият гражданин на трета страна не се съобрази с това изискване или когато незабавното напускане на гражданина на трета страна се налага поради основания, свързани с обществения ред или националната сигурност, се прилага параграф 1.

Тази разпоредба — която замества подобно правило, съдържащо се в член 23, параграфи 2 и 3 от Конвенцията за прилагане на Шенгенското споразумение („Шенгенска конвенция“) (30) — предвижда, че не следва да се издава решение за връщане на гражданин на трета страна в незаконен престой, който притежава валидно разрешение за престой в друга държава членка. В такива случаи от гражданина на трета страна следва на първо място да се изиска да се върне незабавно обратно в държавата членка, в която се ползва с право на престой. Само ако лицето не се съобрази с това искане или при възникване на опасност за обществения ред или националната сигурност се приема решение за връщане.

Допълнително уточнение:

| — | Формата, под която се издава искането „
  незабавно да отидат на територията на тази друга държава членка
  “, следва да се определи в съответствие с националното законодателство. Препоръчително е решенията да се издават в писмен вид и с посочване на причините. За да се избегне объркване, решението не трябва да бъде наименувано „решение за връщане“. |
| --- | --- |

—

Формата, под която се издава искането „
  незабавно да отидат на територията на тази друга държава членка
  “, следва да се определи в съответствие с националното законодателство. Препоръчително е решенията да се издават в писмен вид и с посочване на причините. За да се избегне объркване, решението не трябва да бъде наименувано „решение за връщане“.

| — | Срок за отиване обратно в друга държава членка: не може да се даде общо указание относно периода, който следва да изтече от искането за отиване на територията на друга държава членка до момента на издаване на решение за връщане в съответствие с член 6, параграф 1. Следва да се избере подходяща времева рамка в съответствие с националното законодателство, като се вземат предвид конкретните обстоятелства, принципът на пропорционалност, както и фактът, че в правната разпоредба се използва формулировката „
  незабавно
  “. Времето между искането за отиване обратно в другата държава членка и издаването на решение за връщане съгласно член 6, параграф 1 не трябва да се счита за част от евентуален срок за доброволно напускане, тъй като срокът за доброволно напускане е елемент от решението за връщане и започва да тече едва с издаването на решение за връщане. |
| --- | --- |

—

Срок за отиване обратно в друга държава членка: не може да се даде общо указание относно периода, който следва да изтече от искането за отиване на територията на друга държава членка до момента на издаване на решение за връщане в съответствие с член 6, параграф 1. Следва да се избере подходяща времева рамка в съответствие с националното законодателство, като се вземат предвид конкретните обстоятелства, принципът на пропорционалност, както и фактът, че в правната разпоредба се използва формулировката „
  незабавно
  “. Времето между искането за отиване обратно в другата държава членка и издаването на решение за връщане съгласно член 6, параграф 1 не трябва да се счита за част от евентуален срок за доброволно напускане, тъй като срокът за доброволно напускане е елемент от решението за връщане и започва да тече едва с издаването на решение за връщане.

| — | Контрол на напускането към друга държава членка: в правото на Съюза не се посочва как следва да се контролира спазването на задължението за отиване обратно в другата държава членка. Държавите членки трябва да гарантират, в съответствие с националното законодателство, че се извършват подходящи последващи действия във връзка с техните решения. |
| --- | --- |

—

Контрол на напускането към друга държава членка: в правото на Съюза не се посочва как следва да се контролира спазването на задължението за отиване обратно в другата държава членка. Държавите членки трябва да гарантират, в съответствие с националното законодателство, че се извършват подходящи последващи действия във връзка с техните решения.

| — | Проверка на валидност на разрешенията, издадени от друга държава членка: понастоящем няма централна система за обмен на информация между държавите членки по този въпрос. Държавите членки се насърчават да си сътрудничат на двустранна основа и да си предоставят взаимно без забавяне съответната информация в съответствие с националното законодателство и с договореностите за двустранно сътрудничество. Съществуващите национални точки за контакт (например изброените в приложение 2 към Шенгенския наръчник (31)) също могат да се използват за тази цел. |
| --- | --- |

—

Проверка на валидност на разрешенията, издадени от друга държава членка: понастоящем няма централна система за обмен на информация между държавите членки по този въпрос. Държавите членки се насърчават да си сътрудничат на двустранна основа и да си предоставят взаимно без забавяне съответната информация в съответствие с националното законодателство и с договореностите за двустранно сътрудничество. Съществуващите национални точки за контакт (например изброените в приложение 2 към Шенгенския наръчник (31)) също могат да се използват за тази цел.

| — | Формулировката „
  разрешение за пребиваване или друго разрешение, даващо право на престой
  “
   (32) е много широка и обхваща всеки предоставен статут и всяко разрешение, издадено от държава членка, които дават право на законен престой (а не просто приемане на временно отлагане на връщане/извеждане).
  Формулировката обхваща следното:






  — | дългосрочна виза (тя ясно дава право на престой), |
| --- | --- | --- |

—

Формулировката „
  разрешение за пребиваване или друго разрешение, даващо право на престой
  “
   (32) е много широка и обхваща всеки предоставен статут и всяко разрешение, издадено от държава членка, които дават право на законен престой (а не просто приемане на временно отлагане на връщане/извеждане).

Формулировката обхваща следното:

—

дългосрочна виза (тя ясно дава право на престой),

| — | временно хуманитарно разрешение (доколкото такова разрешение дава право на престой, а не просто отлагане на връщане), |
| --- | --- |

—

временно хуманитарно разрешение (доколкото такова разрешение дава право на престой, а не просто отлагане на връщане),

| — | изтекло разрешение за пребиваване, основаващо се на все още валиден статут на международна закрила (статутът на международна закрила не зависи от валидността на документа, който го доказва), |
| --- | --- |

—

изтекло разрешение за пребиваване, основаващо се на все още валиден статут на международна закрила (статутът на международна закрила не зависи от валидността на документа, който го доказва),

| — | валидна виза в документ за пътуване, който е невалиден (с изтекъл срок на валидност) — според съответното законодателство на Съюза не е позволено да се издава виза с валидност, надхвърляща валидността на паспорта. Следователно на практика не би трябвало да има случай на валидна виза в паспорт, който е с изтекъл срок на валидност. Ако все пак такъв случай възникне, засегнатият гражданин на трета страна не следва да бъде наказван неоснователно. За подробни насоки относно съответните правила, свързани с визите, вж. актуализирания Наръчник за визите — част II, точки 4.1.1 и 4.1.2 (33). |
| --- | --- |

—

валидна виза в документ за пътуване, който е невалиден (с изтекъл срок на валидност) — според съответното законодателство на Съюза не е позволено да се издава виза с валидност, надхвърляща валидността на паспорта. Следователно на практика не би трябвало да има случай на валидна виза в паспорт, който е с изтекъл срок на валидност. Ако все пак такъв случай възникне, засегнатият гражданин на трета страна не следва да бъде наказван неоснователно. За подробни насоки относно съответните правила, свързани с визите, вж. актуализирания Наръчник за визите — част II, точки 4.1.1 и 4.1.2 (33).

Формулировката не обхваща следните случаи:

| — | изтекло разрешение за пребиваване, основаващо се на изтекъл статут на пребиваване, |
| --- | --- |

—

изтекло разрешение за пребиваване, основаващо се на изтекъл статут на пребиваване,

| — | фалшифицирани, фалшиви и подправени паспорти или разрешения за пребиваване, |
| --- | --- |

—

фалшифицирани, фалшиви и подправени паспорти или разрешения за пребиваване,

| — | документ, удостоверяващ временно отлагане на извеждането, |
| --- | --- |

—

документ, удостоверяващ временно отлагане на извеждането,

| — | толериране (доколкото толерирането не означава законно право на престой). |
| --- | --- |

—

толериране (доколкото толерирането не означава законно право на престой).

| — | Като общо правило не се извършва извеждане в други държави членки: ако гражданин на трета страна не се съгласи да се върне доброволно обратно в съответствие с член 6, параграф 2 в държавата членка, за която притежава разрешение, се прилага член 6, параграф 1 и следва да се приеме решение за връщане, предвиждащо пряко връщане в трета страна. Не е възможно да се прехвърли обратно лицето към другата държава членка принудително, освен акодействащо двустранно споразумение между държавите членки, което вече е било в сила към 13 януари 2009 г. (вж. раздел 5.5), изрично предвижда такава възможност или при определени обстоятелства, когато връщането/извеждането към трета страна не е възможно и държавата членка, издала разрешението, се съгласи да приеме обратно лицето. |
| --- | --- |

—

Като общо правило не се извършва извеждане в други държави членки: ако гражданин на трета страна не се съгласи да се върне доброволно обратно в съответствие с член 6, параграф 2 в държавата членка, за която притежава разрешение, се прилага член 6, параграф 1 и следва да се приеме решение за връщане, предвиждащо пряко връщане в трета страна. Не е възможно да се прехвърли обратно лицето към другата държава членка принудително, освен акодействащо двустранно споразумение между държавите членки, което вече е било в сила към 13 януари 2009 г. (вж. раздел 5.5), изрично предвижда такава възможност или при определени обстоятелства, когато връщането/извеждането към трета страна не е възможно и държавата членка, издала разрешението, се съгласи да приеме обратно лицето.

| — | Неиздаване на забрани за влизане в ЕС при прилагане на член 6, параграф 2: при прехвърляне обратно на гражданин на трета страна, който е в незаконен престой, към друга държава членка по силата на член 6, параграф 2 не може да бъде издадена забрана за влизане в ЕС съгласно член 11, тъй като член 11 се прилага само във връзка с издаването на решение за връщане и не се прилага в случаите на „прехвърляне обратно“ към друга държава членка. Освен това от практическа гледна точка е безсмислено да се издава забрана за влизане в ЕС в ситуация, когато лицето ще продължи да пребивава законно в друга държава членка. |
| --- | --- |

—

Неиздаване на забрани за влизане в ЕС при прилагане на член 6, параграф 2: при прехвърляне обратно на гражданин на трета страна, който е в незаконен престой, към друга държава членка по силата на член 6, параграф 2 не може да бъде издадена забрана за влизане в ЕС съгласно член 11, тъй като член 11 се прилага само във връзка с издаването на решение за връщане и не се прилага в случаите на „прехвърляне обратно“ към друга държава членка. Освен това от практическа гледна точка е безсмислено да се издава забрана за влизане в ЕС в ситуация, когато лицето ще продължи да пребивава законно в друга държава членка.

| — | Незабавно напускане, изисквано от съображения, свързани с обществения ред или националната сигурност: при изключителните обстоятелства, посочени в член 6, параграф 2, второ изречение (втори случай), лицето подлежи незабавно на решение за връщане и на извеждане в трета страна. Държавата членка, в която лицето се ползва с право на престой, следва да бъде информирана за този факт. |
| --- | --- |

—

Незабавно напускане, изисквано от съображения, свързани с обществения ред или националната сигурност: при изключителните обстоятелства, посочени в член 6, параграф 2, второ изречение (втори случай), лицето подлежи незабавно на решение за връщане и на извеждане в трета страна. Държавата членка, в която лицето се ползва с право на престой, следва да бъде информирана за този факт.

Практически пример:

| — | Кои разпоредби от Директивата за връщането следва да се прилагат по отношение на граждани на трети страни, засечени в държава членка A, които притежават валидно разрешение за пребиваване, издадено от държава членка Б, и същевременно са обект на сигнал в ШИС (забрана за влизане), подаден от държава членка В?






  — | Държавата членка А следва да прилага член 6, параграф 2 от Директивата и да поиска от лицето да се върне обратно в държавата членка Б. Що се отнася до едновременното съществуване на забрана за влизане, издадена от държавата членка В, и на разрешение за пребиваване, издадено от държавата членка Б, това трябва да се изясни на двустранно равнище между държавата членка, подала сигнала (В), и държавата членка, издала разрешението (Б), в съответствие с член 25, параграф 2 от Шенгенската конвенция. |
| --- | --- | --- |

—

Кои разпоредби от Директивата за връщането следва да се прилагат по отношение на граждани на трети страни, засечени в държава членка A, които притежават валидно разрешение за пребиваване, издадено от държава членка Б, и същевременно са обект на сигнал в ШИС (забрана за влизане), подаден от държава членка В?

—

Държавата членка А следва да прилага член 6, параграф 2 от Директивата и да поиска от лицето да се върне обратно в държавата членка Б. Що се отнася до едновременното съществуване на забрана за влизане, издадена от държавата членка В, и на разрешение за пребиваване, издадено от държавата членка Б, това трябва да се изясни на двустранно равнище между държавата членка, подала сигнала (В), и държавата членка, издала разрешението (Б), в съответствие с член 25, параграф 2 от Шенгенската конвенция.

5.5.   Гражданин на трета страна в незаконен престой, обхванат от действащи двустранни споразумения между държавите членки

Правно основание: Директива за връщането — член 6, параграф 3

| — | Индикативен списък на съществуващите двустранни споразумения между държавите членки за обратно приемане може да бъде намерен на следния адрес: http://rsc.eui.eu/RDP/research/analyses/ra/ |
| --- | --- |

—

Индикативен списък на съществуващите двустранни споразумения между държавите членки за обратно приемане може да бъде намерен на следния адрес: http://rsc.eui.eu/RDP/research/analyses/ra/

Държавата членка може да се въздържи от издаване на решение за връщане на гражданин на трета страна, който е в незаконен престой на нейна територия, ако засегнатият гражданин на трета страна бъде приет обратно от друга държава членка въз основа на двустранни споразумения или договорености, които са действащи към датата на влизане в сила на настоящата директива (т.е. 13 януари 2009 г.). В този случай държавата членка, която е приела обратно засегнатия гражданин на трета страна, прилага параграф 1.

Тази разпоредба предвижда — като изключение и под формата на клауза за въздържане от връщане (stand-still) — възможността държавите членки да прехвърлят обратно незаконни мигранти към други държави членки по силата на двустранни споразумения или договорености, действащи към 13 януари 2009 г.

Хронологична бележка/обяснение: тази разпоредба беше включена в текста на Директивата на по-късен етап от преговорите след настойчиво искане от някои държави членки, които настояваха, че Директивата не следва да ги задължава да променят утвърдената практика на приемане/прехвърляне обратно на незаконно пребиваващи граждани на трети страни към други държави членки по силата на двустранни споразумения.

Принципът, на който се основава Директивата за връщането, е директното връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни от ЕС към трети страни. Член 6, параграф 3 от Директивата предвижда изключение, което се отнася единствено до задължението на държавата членка, на чиято територия се намира гражданинът на трета страна, да издаде решение за връщане, като това задължение след това се носи от държавата членка, която го приема обратно. В разпоредбата не се предвижда друго изключение от приложното поле на Директивата за връщането освен предвидените в член 2, параграф 2 (вж. решението на Съда по дело C-47/15, Affum (точки 82—85).

Допълнително уточнение:

| — | Последващо използване на двустранни споразумения между държави членки А—Б и Б—В: Директивата за връщането, и по-специално член 6, параграф 3, не забранява изрично приемането обратно „на принципа на доминото“ по силата на действащи двустранни споразумения. Важно е обаче накрая една държава членка да извърши пълната процедура за връщане в съответствие с Директивата. Тъй като този вид последващи процедури са свързани с високи разходи за администрациите и включват допълнително неудобство за подлежащото на връщане лице, държавите членки се насърчават да се въздържат от прилагане на тази практика. |
| --- | --- |

—

Последващо използване на двустранни споразумения между държави членки А—Б и Б—В: Директивата за връщането, и по-специално член 6, параграф 3, не забранява изрично приемането обратно „на принципа на доминото“ по силата на действащи двустранни споразумения. Важно е обаче накрая една държава членка да извърши пълната процедура за връщане в съответствие с Директивата. Тъй като този вид последващи процедури са свързани с високи разходи за администрациите и включват допълнително неудобство за подлежащото на връщане лице, държавите членки се насърчават да се въздържат от прилагане на тази практика.

| — | Неиздаване на забрани за влизане за целия ЕС при прилагане на член 6, параграф 3: при прехвърляне обратно на гражданин на трета страна, който е в незаконен престой, към друга държава членка съгласно член 6, параграф 3 не може да бъде издадена забрана за влизане в ЕС съгласно член 11, тъй като член 11 се прилага само във връзка с издаването на решение за връщане и не се прилага в случай на обикновено „прехвърляне обратно“ към друга държава членка. Освен това от практическа гледна точка е безсмислено да се издава забрана за влизане в ЕС в ситуация, в която лицето все още не напуска ЕС. Що се отнася до възможността за издаване на изцяло национални забрани за влизане при извънредни обстоятелства съгласно член 25, параграф 2 от Шенгенската конвенция, вж. раздел 11.8. |
| --- | --- |

—

Неиздаване на забрани за влизане за целия ЕС при прилагане на член 6, параграф 3: при прехвърляне обратно на гражданин на трета страна, който е в незаконен престой, към друга държава членка съгласно член 6, параграф 3 не може да бъде издадена забрана за влизане в ЕС съгласно член 11, тъй като член 11 се прилага само във връзка с издаването на решение за връщане и не се прилага в случай на обикновено „прехвърляне обратно“ към друга държава членка. Освен това от практическа гледна точка е безсмислено да се издава забрана за влизане в ЕС в ситуация, в която лицето все още не напуска ЕС. Що се отнася до възможността за издаване на изцяло национални забрани за влизане при извънредни обстоятелства съгласно член 25, параграф 2 от Шенгенската конвенция, вж. раздел 11.8.

| — | Решение за прехвърляне на гражданина на трета страна в друга държава членка: това решение съставлява една от мерките за прекратяване на незаконния престой, предвидени в Директивата за връщането, и е подготвителен етап за извеждане от територията на Съюза. Ето защо държавите членки трябва да приемат такива решения с необходимата грижа и в най-кратки срокове, така че прехвърлянето в отговорната за процедурата за връщане държава членка да се извърши възможно най-скоро (вж. решението на Съда по дело C-47/15, Affum (точка 87). |
| --- | --- |

—

Решение за прехвърляне на гражданина на трета страна в друга държава членка: това решение съставлява една от мерките за прекратяване на незаконния престой, предвидени в Директивата за връщането, и е подготвителен етап за извеждане от територията на Съюза. Ето защо държавите членки трябва да приемат такива решения с необходимата грижа и в най-кратки срокове, така че прехвърлянето в отговорната за процедурата за връщане държава членка да се извърши възможно най-скоро (вж. решението на Съда по дело C-47/15, Affum (точка 87).

| — | Тъй като понятието „връщане“ съгласно Директивата за връщането винаги предполага връщане към трета страна, се препоръчва този вид решения на национално равнище да се наричат „решение за прехвърляне“ или „решение за обратно прехвърляне“, а не „решение за връщане“. |
| --- | --- |

—

Тъй като понятието „връщане“ съгласно Директивата за връщането винаги предполага връщане към трета страна, се препоръчва този вид решения на национално равнище да се наричат „решение за прехвърляне“ или „решение за обратно прехвърляне“, а не „решение за връщане“.

| — | Клауза за въздържане от връщане (stand-still): член 6, параграф 3 представлява изрична клауза за въздържане от връщане (stand-still). Държавите членки могат да използват възможността, предлагана от член 6, параграф 3, единствено по отношение на двустранните споразумения за обратно приемане, влезли в сила преди 13 януари 2009 г. Действащите споразумения, които са предоговорени или подновени след 13 януари 2009 г., могат да останат в обхвата на член 6, параграф 3, ако предоговореното/подновеното споразумение е изменение на вече съществуващо споразумение и ясно е обозначено като такова. Ако предоговорено/подновено споразумение е aliud (изцяло ново споразумение с различен характер), то занапред няма да бъде обхванато от член 6, параграф 3. |
| --- | --- |

—

Клауза за въздържане от връщане (stand-still): член 6, параграф 3 представлява изрична клауза за въздържане от връщане (stand-still). Държавите членки могат да използват възможността, предлагана от член 6, параграф 3, единствено по отношение на двустранните споразумения за обратно приемане, влезли в сила преди 13 януари 2009 г. Действащите споразумения, които са предоговорени или подновени след 13 януари 2009 г., могат да останат в обхвата на член 6, параграф 3, ако предоговореното/подновеното споразумение е изменение на вече съществуващо споразумение и ясно е обозначено като такова. Ако предоговорено/подновено споразумение е aliud (изцяло ново споразумение с различен характер), то занапред няма да бъде обхванато от член 6, параграф 3.

| — | Споразумения за обратно приемане между държавите членки от Шенгенското пространство и Обединеното кралство: за целите на тълкуването на член 6, параграф 3 Обединеното кралство следва да се разглежда като държава членка. |
| --- | --- |

—

Споразумения за обратно приемане между държавите членки от Шенгенското пространство и Обединеното кралство: за целите на тълкуването на член 6, параграф 3 Обединеното кралство следва да се разглежда като държава членка.

5.6.   Гражданин на трета страна в незаконен престой, ползващ се от хуманитарно (или друго) разрешение

Правно основание: Директива за връщането — член 6, параграф 4

Държавите членки могат във всеки един момент да вземат решение да предоставят на гражданин на трета страна, който е в незаконен престой на тяхна територия, самостоятелно разрешение за пребиваване или друго разрешение, което дава право на престой, поради хуманни, хуманитарни или други причини. В този случай не се издава решение за връщане. В случай че решение за връщане вече е издадено, то се оттегля или се спира изпълнението му за срока на валидност на разрешението за пребиваване или на друго разрешение, с което се дава право на престой.

Държавите членки са свободни — във всеки един момент — да предоставят разрешение или право на престой на незаконно пребиваващи граждани на трети страни. В този случай всички образувани процедури за връщане се прекратяват, а вече издадените решения за връщане или заповеди за извеждане трябва да се оттеглят или да се спре изпълнението им, в зависимост от естеството на разрешението. Същото важи и в случаите, в които държавите членки трябва да предоставят право на престой, например след подаване на молба за убежище.

Държавите членки решават кой подход (оттегляне или спиране на изпълнението на решението за връщане) следва да бъде приложен, като вземат предвид естеството и вероятната продължителност на разрешението или правото на престой, което е предоставено, както и необходимостта да се гарантират ефективни процедури за връщане. Според решението на Съда по дело C-601/15, J.N
   (34) (точки 75—80) обаче, когато държава членка предостави право да остане на територията ѝ на гражданин на трета страна, който е подал молба за международна закрила и за когото вече е издадено решение за връщане преди подаването на молбата, държавите членки следва да спрат изпълнението на решението за връщане (а не да оттеглят решението) до вземането на решение по молбата за международна закрила (вж. също раздел 7).

5.7.   Гражданин на трета страна в незаконен престой, по отношение на когото е образувана процедура за подновяване на разрешение

Правно основание: Директива за връщането — член 6, параграф 5

Ако по отношение на гражданин на трета страна, който е в незаконен престой на територията на държава членка, е образувана процедура за подновяване на разрешение за пребиваване или друго разрешение, предоставящо право на престой, държавата членка разглежда възможността да се въздържи от издаване на решение за връщане до приключване на процедурата, без да се засяга параграф 6.

Държавите членки са свободни да се въздържат от издаване на решение за връщане на граждани на трети страни в незаконен престой, които чакат решение относно подновяването на тяхното разрешение. Тази разпоредба има за цел да защити гражданите на трети страни, които са пребивавали законно в държава членка за определен период от време и които — поради забавяне в процедурата, водеща до подновяване на тяхното разрешение — временно се превръщат внезаконно пребиваващи. Тази разпоредба се отнася единствено до образувана процедура за подновяване на разрешение за пребиваване в държавата членка на задържане („
  държавата членка
  “). Държавите членки се насърчават да използват тази разпоредба във всички случаи, в които има вероятност заявлението за подновяване да бъде одобрено, и да осигуряват на засегнатите лица най-малко същото третиране като предлаганото на подлежащите на връщане лица в рамките на период за доброволно напускане или отложено връщане.

Тази разпоредба не включва образувани процедури за подновяване на разрешение за пребиваване в друга държава членка. Фактът, че по отношение на дадено лице е образувана процедура за подновяване на разрешение за пребиваване в друга държава членка, може обаче при определени обстоятелства да оправдае отлагане на връщането в съответствие с член 9, параграф 2 или прилагане на по-благоприятни мерки в съответствие с член 4, параграф 3.

5.8.   Специални правила в директивите за законна миграция относно обратното приемане между държавите членки в случаи на мобилност в рамките на ЕС

Правно основание: Директива 2014/66/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (35) („Директива за вътрешнокорпоративните трансфери“) — член 23; Директива 2003/109/ЕО (36) („Директива за за дългосрочно пребиваващите граждани“) (изменена с Директива 2011/51/ЕС на Съвета (37)) — членове 12 и 22; Директива 2009/50/ЕО (38) („Директива за синята карта“) — член 18

Горепосочените директиви съдържат специални правила за обратното приемане между държавите членки в случаи на мобилност в рамките на ЕС на определени категории граждани на трети страни (вътрешнокорпоративни трансфери, притежатели на сини карти на ЕС, дългосрочно пребиваващи). Тези разпоредби следва да се разглеждат като leges speciales (по-специфични правила), които трябва да се следват на първо място в случаите, изрично обхванати от въпросните директиви.

6.   ДОБРОВОЛНО НАПУСКАНЕ

Правно основание: Директива за връщането — член 7, параграф 1

В решението за връщане се предвижда подходящ срок за доброволно напускане с продължителност от седем до тридесет дни, без да се засягат изключенията, посочени в параграфи 2 и 4. Държавите членки могат да предвидят в националното си законодателство, че подобен срок се предоставя единствено след подаване на молба от засегнатия гражданин на трета страна. В този случай държавите членки уведомяват засегнатите граждани на трети страни относно възможността да подадат подобна молба.

Насърчаването на доброволното напускане е една от основните цели на Директивата за връщането. Освен ако има причини да се заключи, че това ще застраши постигането на целта на процедурата за връщане, доброволното напускане в изпълнение на задължение за връщане е за предпочитане пред извеждането в три отношения — това е по-достоен, по-безопасен и в много случаи по-разходоефективен вариант за връщане.

По време на срока за доброволно напускане съответният гражданин на трета страна има задължението за връщане, макар че това задължение не може да бъде принудително изпълнено до изтичането на този срок или ако не е налице опасност от укриване или опасност за обществения ред, обществената или националната сигурност, или ако молбата за законен престой не е отхвърлена като явно неоснователна или измамна (вж. раздел 6.3). Държавите членки се насърчават да предоставят възможност за доброволно напускане на възможно най-голям брой подлежащи на връщане лица и да се въздържат от това в случаите, в които съществува риск това да попречи на целта на процедурата за връщане.

Последното изречение на член 7, параграф 1 дава възможност на държавите членки да решат да обвържат достъпа до срок за доброволно напускане с подаването на молба от гражданите на трети страни. В такъв случай информацията относно възможността да се подаде молба за срок за доброволно напускане трябва да се предоставя индивидуално на съответните граждани на трети страни. Брошурите с обща информация за обществеността (например съобщение за възможността за подаване на такава молба на уебсайта на имиграционната служба или отпечатване на обяви и поставянето им на информационните табла в сградите на местните имиграционни органи) могат да са полезни, но винаги трябва да са допълнени със специфична информация за конкретното лице. Тази информация следва да се предоставя на ненавършилите пълнолетие лица по подходящ за тях начин, който е съобразен с тяхната възраст и съответния контекст, като следва да се обръща особено внимание на положението на непридружените ненавършили пълнолетие.

Държавите членки могат също така да решат да предоставят срок за доброволно напускане въз основа на подадена молба за определени категории незаконно пребиваващи граждани на трети страни (например онези, чиято молба за законен престой е отхвърлена като явно неоснователна или измамна) или за получаването на подкрепа (например подпомагане за реинтеграция), както и да предоставят такъв срок без предварително подаване на молба в други случаи.

Комисията препоръчва да се предоставя срок за доброволно напускане след подаване на искане от съответните граждани на трети страни, като същевременно се гарантира, че информацията, необходима за подаване на молба, надлежно и систематично се предоставя на гражданите на трети страни.

Програми за подпомагане на доброволното връщане: Въпреки че Директивата за връщането не изисква от държавите членки да създадат програма за подпомагане на доброволното връщане, в съображение 10 се потвърждава, че „
  с оглед да се насърчава доброволното връщане, държавите членки следва да предвидят предоставянето на засилена помощ и консултиране във връзка с връщането, както и да използват по най-добрия начин съответните възможности за финансиране
  “. Ето защо държавите членки се приканват настоятелно да осигурят достъп до програми за подпомагане на доброволното връщане в хода на процедурите — като част от усилията за насърчаване на хуманното и ненакърняващо достойнството връщане и в общ план за по-голяма ефективност при връщането. С цел да се улесни достъпът до такива схеми и да се гарантира, че съответните граждани на трети страни вземат информирано решение, държавите членки следва да гарантират подходящо разпространяване на информация относно доброволното връщане и програмите за подпомагане на доброволното връщане, включително в сътрудничество с националните органи, които могат да са в пряк контакт с граждани на трети страни (например в сферата на образованието, социалните и здравните услуги), неправителствени организации и други органи. Предоставянето на тази информация на ненавършили пълнолетие лица следва да се извърша по подходящ за тях начин, който е съобразен с тяхната възраст и контекста. Националните програми следва да са съобразени с Необвързващите общи стандарти за прилаганите от държавите членки програми за подпомагане на доброволното връщане (и реинтеграцията) (39), разработени от Комисията в сътрудничество с държавите членки и одобрени от Съвета по правосъдие и вътрешни работи в заключенията му от 9—10 юни 2016 г.
   (40)

Експертната група по връщането (ЕГВ) към Европейската мрежа за миграцията (ЕММ) има за цел да улесни по-доброто практическо сътрудничество между държавите и заинтересованите страни в областта на връщането и програмите за подпомагане на доброволното връщане и на реинтеграцията. Тя следва да бъде ключов инструмент за събирането и споделянето на информация и държавите членки се насърчават да я използват активно.

Допълнително уточнение:

| — | Времевата рамка от 7 до 30 дни представлява общ принцип. Държавите членки са длъжни да се съобразят с нея, когато определят срока, освен ако конкретните обстоятелства в отделния случай са основание за удължаване в съответствие с член 7, параграф 2 от Директивата за връщането (вж. раздел 6.1). |
| --- | --- |

—

Времевата рамка от 7 до 30 дни представлява общ принцип. Държавите членки са длъжни да се съобразят с нея, когато определят срока, освен ако конкретните обстоятелства в отделния случай са основание за удължаване в съответствие с член 7, параграф 2 от Директивата за връщането (вж. раздел 6.1).

| — | Предоставянето на 60 дни като общо правило би било несъвместимо с хармонизирането и общата дисциплина, предвидени в Директивата за връщането, съгласно които следва да има рамка от 7—30 дни, и поради това то не може да бъде обосновано като по-благоприятна разпоредба съгласно член 4, параграф 3. При все това сроковете между 30 и 60 дни (надхвърлящи границите, хармонизирани с параграф 1), които могат се предоставят само при наличие на конкретни обстоятелства (посочени в параграф 2), са обхванати от член 7, параграф 2 на Директивата за връщането. |
| --- | --- |

—

Предоставянето на 60 дни като общо правило би било несъвместимо с хармонизирането и общата дисциплина, предвидени в Директивата за връщането, съгласно които следва да има рамка от 7—30 дни, и поради това то не може да бъде обосновано като по-благоприятна разпоредба съгласно член 4, параграф 3. При все това сроковете между 30 и 60 дни (надхвърлящи границите, хармонизирани с параграф 1), които могат се предоставят само при наличие на конкретни обстоятелства (посочени в параграф 2), са обхванати от член 7, параграф 2 на Директивата за връщането.

| — | В съответствие с изискванията, произтичащи от правото на изслушване, предвидено в член 41, параграф 2 от Хартата на основните права, държавите членки следва да предоставят на подлежащото на връщане лице възможност да посочи конкретните обстоятелства и нужди, които следва да се вземат под внимание при определяне на срока, който да бъде предоставен, както в случаите, когато срокът за доброволно напускане се определя служебно, така и в случаите, когато срокът се определя след подаване на молба от подлежащото на връщане лице. |
| --- | --- |

—

В съответствие с изискванията, произтичащи от правото на изслушване, предвидено в член 41, параграф 2 от Хартата на основните права, държавите членки следва да предоставят на подлежащото на връщане лице възможност да посочи конкретните обстоятелства и нужди, които следва да се вземат под внимание при определяне на срока, който да бъде предоставен, както в случаите, когато срокът за доброволно напускане се определя служебно, така и в случаите, когато срокът се определя след подаване на молба от подлежащото на връщане лице.

| — | Въпреки че Директивата за връщането забранява принудителното връщане на незаконно пребиваващ гражданин на трета страна, докато тече срокът за доброволно напускане, тя не възпрепятства държавите членки да започнат, докато тече той, необходимите административни процедури с оглед на евентуалното принудително изпълнение на решението за връщане (например установяване на контакти с органите на трети страни за получаването на документи за пътуване, организиране на логистиката за операцията по извеждане). |
| --- | --- |

—

Въпреки че Директивата за връщането забранява принудителното връщане на незаконно пребиваващ гражданин на трета страна, докато тече срокът за доброволно напускане, тя не възпрепятства държавите членки да започнат, докато тече той, необходимите административни процедури с оглед на евентуалното принудително изпълнение на решението за връщане (например установяване на контакти с органите на трети страни за получаването на документи за пътуване, организиране на логистиката за операцията по извеждане).

Комисията препоръчва на държавите членки да предоставят възможно най-краткия срок за доброволно напускане, който е необходим за организиране и извършване на връщането, въз основа на индивидуална оценка на положението на гражданина на трета страна, и по-специално при отчитане на перспективата за връщане и готовността на гражданина на трета страна да сътрудничи на компетентните органи. Срок, по-дълъг от седем дни, следва да се разрешава само когато гражданинът на трета страна сътрудничи активно в процеса на връщане.

6.1.   Удължен срок за доброволно напускане

Правно основание: Директива за връщането — член 7, параграф 2

При необходимост държавите членки удължават срока за доброволно напускане с достатъчен период, като вземат предвид конкретните обстоятелства във всеки отделен случай, като например продължителност на престоя, наличието на посещаващи училище деца и наличието на други семейни и социални връзки.

Няма предварително определен максимален срок за удължаването на срока за доброволно напускане и всеки отделен случай трябва да се третира сам по себе си в съответствие с националното законодателство за прилагане и националната административна практика. Държавите членки разполагат с голяма свобода на преценка при определянето на това дали удължаването на срока за доброволно напускане би бил „подходящ“. Предвид упоменатите в текста посещаващи училище деца, може да се предостави удължаване на срока за доброволно напускане до края на учебния срок или на учебната година или за срок до една учебна година, при условие че това е във висшия интерес на детето и че всички релевантни обстоятелства по случая са надлежно взети под внимание.

Удължаване на срока за повече от 30 дни може да се предостави от самото начало (момента на издаване на решението за връщане), ако това е оправдано от индивидуална оценка на обстоятелствата по случая. Не е необходимо първо да се определи срок от 30 дни, който впоследствие да бъде удължен.

Формулировката „
  [п]ри необходимост
  “ се отнася до обстоятелства, свързани както с подлежащото на връщане лице, така и с връщащата държава. Държавите членки разполагат със свобода на преценка във връзка със същността и регулаторния обхват на тяхното национално законодателство за прилагане по отношение на този въпрос.

Трите подслучая, посочени в член 7, параграф 2 (продължителност на престоя, посещаващи училище деца, семейни връзки), следва изрично да се зачитат в националното законодателство за прилагане и националната административна практика. Административните правила на държавите членки могат да са по-подробни и да предвиждат и други причини за удължаване на срока, но следва да не са по-малко точни, с което да подкопаят хармонизацията.

6.2.   Задължения до доброволното напускане

Правно основание: Директива за връщането — член 7, параграф 3

През цялата продължителност на срока за доброволно напускане могат да бъдат наложени някои изисквания с оглед избягване на опасността от укриване, като редовно явяване пред властите, внасяне на подходяща парична гаранция, предоставяне на документи или задължение за престой на определено място.

Задълженията, определени в член 7, параграф 3 от Директивата за връщането, могат да се налагат, когато съществува опасност от укриване, която трябва да се избегне. Ако оценката на отделния случай показва, че няма особени обстоятелства, тези задължения не са основателни — вж. решението на Съда по дело C-61/11, El Dridi, точка 37: „
  От член 7, параграфи 3 и 4 от споменатата директива следва, че само при особени обстоятелства като опасността от укриване държавите членки могат, от една страна, да наложат на адресата на решение за връщане задължение за редовно явяване пред властите, за внасяне на подходяща парична гаранция, за предоставяне на документи или за престой на определено място или, от друга страна, да предвидят срок за доброволно напускане, който е по-кратък от седем дни, а дори и да се въздържат от предоставяне на такъв срок
  “. Комисията препоръчва държавите членки да използват тази възможност, когато е налице опасност от укриване, която трябва да бъдат избегната, по време на срока за доброволно напускане.

Трябва да се обърне внимание на факта, че възможността за държавите членки да налагат определени задължения може да е предимство за подлежащото на връщане лице, тъй като тя може да позволи предоставянето на срок за доброволно напускане в случаи, които обикновено не отговарят на изискванията за такова третиране.

Не е възможно да се даде общоприложима стойност на сумата, представляваща „подходяща парична гаранция“. Във всеки случай принципът на пропорционалност следва да се спазва, т.е. сумата следва да е съобразена с конкретното положение на подлежащото на връщане лице. Текущата практика в държавите членки предвижда суми, вариращи от около 200 до 5 000 евро.

Ако това се изисква за конкретния случай, задълженията, посочени в член 7, параграф 3, могат да бъдат наложени и кумулативно.

Когато налагат задължения съгласно член 7, параграф 3, държавите членки следва да вземат предвид индивидуалното положение на подлежащото на връщане лице и да гарантират пълно спазване на принципа на пропорционалност. Държавите членки трябва да избягват налагането на задължения, които фактически не могат да бъдат изпълнени (ако например дадено лице не притежава паспорт, то няма да е в състояние да го представи).

6.3.   Индикации за риск

Правно основание: Директива за връщането — член 7, параграф 4

Ако съществува опасност от укриване или ако молбата за законен престой е отхвърлена като явно неоснователна или измамна, или ако засегнатото лице представлява опасност за обществения ред, обществената или националната сигурност, държавите членки могат да се въздържат от предоставяне на срок за доброволно напускане или да предоставят срок, който е по-кратък от седем дни.

Държавите членки имат право да се въздържат от предоставянето на срок за доброволно напускане в случаите — изчерпателно изброени в член 7, параграф 4 от Директивата за връщането — в които е налице индикация за риск, т.е. когато има риск гражданинът на третата страна да се укрие (вж. раздел 1.6), когато той представлява опасност за обществения ред, обществената сигурност или националната сигурност (например има предишни присъди за тежки престъпления, извършени и в други държави членки) и когато молбата за законен престой (например молба за убежище, заявление за издаване на разрешение или заявление за подновяване на разрешение) е отхвърлена като явно неоснователна или измамна.

Когато въз основа на индивидуална оценка може да бъде установено наличието на индикации за риск в конкретен случай, не следва да се предоставя срок за доброволно напускане, а срок, който е по-кратък от 7 дни, следва да се предостави само ако той не възпрепятства националните органи да извършат извеждане.

Държавите членки обаче могат да променят своята оценка на ситуацията във всеки един момент (подлежащо на връщане лице, което по-рано не е оказвало съдействие, може да промени своето отношение и да приеме предложение за подпомогнато доброволно връщане) и да предоставят срок за доброволно напускане, въпреки че първоначално е имало опасност от укриване.

Допълнително уточнение:

| — | Не е възможно да се изключи по принцип за всички незаконно влизащи лица възможността да получат срок за доброволно напускане. Такова обобщаващо правило би било в противоречие с определението за опасност от укриване, с принципа на пропорционалност и със задължението за извършване на оценка за всеки отделен случай и би подкопало полезното действие на член 7 (насърчаване на доброволното напускане). |
| --- | --- |

—

Не е възможно да се изключи по принцип за всички незаконно влизащи лица възможността да получат срок за доброволно напускане. Такова обобщаващо правило би било в противоречие с определението за опасност от укриване, с принципа на пропорционалност и със задължението за извършване на оценка за всеки отделен случай и би подкопало полезното действие на член 7 (насърчаване на доброволното напускане).

| — | Възможно е да се изключат съгласно член 7, параграф 4 граждани на трети страни, които са подали молби с цел злоупотреба. Член 7, параграф 4 изрично обхваща явно неоснователните или измамни молби. Молбите с цел злоупотреба обикновено включват по-висока степен на осъдително поведение, отколкото явно неоснователните молби. Поради това член 7, параграф 4 следва да се тълкува като обхващащ и молбите с цел злоупотреба. |
| --- | --- |

—

Възможно е да се изключат съгласно член 7, параграф 4 граждани на трети страни, които са подали молби с цел злоупотреба. Член 7, параграф 4 изрично обхваща явно неоснователните или измамни молби. Молбите с цел злоупотреба обикновено включват по-висока степен на осъдително поведение, отколкото явно неоснователните молби. Поради това член 7, параграф 4 следва да се тълкува като обхващащ и молбите с цел злоупотреба.

| — | Възможно е също така изключване на лицата, които представляват опасност за обществения ред, обществената сигурност или националната сигурност. В решението по дело C-554/13, Zh. и O.
   (41) Съдът поясни, че в това отношение държавите членки по същество запазват свободата да определят изискванията на понятието за обществен ред в съответствие с националните си нужди. Понятието „опасност от укриване“ е различно от понятието „опасност за обществения ред“. Понятието „опасност за обществения ред“ предполага, освен смущаването на социалния ред, каквото е всяко нарушение на закона, и наличието на действителна, настояща и достатъчно сериозна заплаха, която засяга основен обществен интерес. Една държава членка не може да счете гражданин на трета страна за опасност за обществения ред само защото е заподозрян или осъден за извършено деяние, което съгласно националното право е наказуемо като престъпление. Други фактори, като характерът и тежестта на това деяние, изтеклото време от неговото извършване и всеки въпрос, който се отнася до основателността на подозрението, че засегнатият гражданин на трета страна е извършил деянието, в което е обвинен, са също от значение за индивидуалната преценка, която трябва да се извърши за всеки отделен случай. |
| --- | --- |

—

Възможно е също така изключване на лицата, които представляват опасност за обществения ред, обществената сигурност или националната сигурност. В решението по дело C-554/13, Zh. и O.
   (41) Съдът поясни, че в това отношение държавите членки по същество запазват свободата да определят изискванията на понятието за обществен ред в съответствие с националните си нужди. Понятието „опасност от укриване“ е различно от понятието „опасност за обществения ред“. Понятието „опасност за обществения ред“ предполага, освен смущаването на социалния ред, каквото е всяко нарушение на закона, и наличието на действителна, настояща и достатъчно сериозна заплаха, която засяга основен обществен интерес. Една държава членка не може да счете гражданин на трета страна за опасност за обществения ред само защото е заподозрян или осъден за извършено деяние, което съгласно националното право е наказуемо като престъпление. Други фактори, като характерът и тежестта на това деяние, изтеклото време от неговото извършване и всеки въпрос, който се отнася до основателността на подозрението, че засегнатият гражданин на трета страна е извършил деянието, в което е обвинен, са също от значение за индивидуалната преценка, която трябва да се извърши за всеки отделен случай.

6.4.   Практическо съответствие — транзитно преминаване по суша

Приложение 39 към Шенгенския наръчник „Стандартна форма за признаване на решение за връщане с цел транзитно преминаване по суша“

Карта на участващите държави членки (налична като ad-hoc проучване на ЕММ относно връщането от 2015 г. в раздела за ЕММ на уебсайта Europa)

Бележка/обяснение: подлежащо на връщане лице, което възнамерява да напусне територията на ЕС по суша в предоставения срок за доброволно напускане, не притежава валидна виза или друго разрешение за транзитно преминаване през други държави членки към своята страна на връщане и поради това рискува да бъде задържано/подложено на полицейска проверка по пътя и да бъде обект на второ решение за връщане, издадено от държавата на транзитното преминаване. Това е в противоречие с целта на политиката на Директивата за връщането за насърчаване на действителното връщане, включително чрез доброволно напускане.

Издаването на виза за транзитно преминаване на подлежащо на връщане лице би било неуместно и неадекватно решение, тъй като издаването на виза на незаконно пребиваващи граждани на трети страни, които са задължени да напуснат, е в противоречие с правилата на ЕС относно визите. Нещо повече, държавите членки на транзитно преминаване не изглежда да имат някакъв стимул за издаването на такъв вид виза (опасност лицата да се укрият и/или да породят разходи, свързани с извеждането им) и на практика поради това в много случаи те отказват да издадат виза. Предвиждането на „европейски пасаван“ за подлежащите на връщане лица също не е решение: при липсата на ясно определен правен характер и правни последици от такъв „пасаван“ подлежащото на връщане лице — погледнато строго юридически — продължава да се счита за незаконно пребиваващо в държавата на транзитно преминаване и следователно може да бъде обект на ново решение за връщане в съответствие с член 6, параграф 1.

Един възможен начин да се избегне този проблем е да се насърчи директното връщане в трети страни по въздух. Това обаче може да бъде скъпо и непрактично за подлежащото на връщане лице.

Един изрично препоръчван от Комисията подход е държавите членки на транзитно преминаване да признават решенията за връщане, издадени от първата държава членка, като се използва приложение 39 към Шенгенския наръчник „Стандартна форма за признаване на решение за връщане с цел транзитно преминаване по суша“ (издаден от Комисията през септември 2011 г. след консултации със съответните държави членки на техническо равнище и обсъждане в рамките на Работната група по миграция и експулсиране към Съвета на Европейския съюз).

Съгласно този подход държавата членка на транзитно преминаване може да признае решението за връщане, издадено от първата държава членка, включително срока за доброволно напускане, и да позволи на подлежащото на връщане лице да премине транзитно въз основа на признатото решение и признатия срок за доброволно напускане. Този подход има предимството, че държавата членка на транзитно преминаване не е задължена да издаде ново решение за връщане и може да поиска от първата държава членка да възстанови всички разходи, свързани с извеждането, ако възникне проблем и подлежащото на връщане лице трябва да бъде изведено за сметка на държавата на транзитно преминаване (в изпълнение на Решение 2004/191/ЕО на Съвета (42)).

Тези държави членки, които все още не са склонни да използват тази доброволна възможност (както като изпращаща, така и като приемаща държава членка), се насърчават да се включат и да информират Комисията и другите държави членки за своето участие.

Допълнително уточнение:

| — | Форма на признаване: в много широката и обща формулировка на Директива 2001/40/ЕО се предвижда право на преценка по отношение на практическите условия (процедурни подробности) за взаимно признаване в съответствие с практическите нужди и националното законодателство. Формата, предложена в приложение 39 към Шенгенския наръчник, е един от възможните начини, но не единственият, по който да се процедира. |
| --- | --- |

—

Форма на признаване: в много широката и обща формулировка на Директива 2001/40/ЕО се предвижда право на преценка по отношение на практическите условия (процедурни подробности) за взаимно признаване в съответствие с практическите нужди и националното законодателство. Формата, предложена в приложение 39 към Шенгенския наръчник, е един от възможните начини, но не единственият, по който да се процедира.

| — | От правна гледна точка всички съответни елементи на решението за връщане, издадено от държава членка A, се признават от държава членка Б, включително признаване на твърдението, че гражданинът на трета страна пребивава незаконно и се ползва със срок за доброволно напускане, валиден на територията на признаващата държава членка Б. |
| --- | --- |

—

От правна гледна точка всички съответни елементи на решението за връщане, издадено от държава членка A, се признават от държава членка Б, включително признаване на твърдението, че гражданинът на трета страна пребивава незаконно и се ползва със срок за доброволно напускане, валиден на територията на признаващата държава членка Б.

| — | Признаващата държава членка се ползва от три различни „гаранции“, а именно:






  1) | стандартната форма от приложение 39 се използва само на доброволни начала; това винаги оставя на държавите членки възможността да не признаят решението за връщане, издадено от друга държава членка в конкретен индивидуален случай; |
| --- | --- | --- |

—

Признаващата държава членка се ползва от три различни „гаранции“, а именно:

1)

стандартната форма от приложение 39 се използва само на доброволни начала; това винаги оставя на държавите членки възможността да не признаят решението за връщане, издадено от друга държава членка в конкретен индивидуален случай;

| 2) | първата държава членка може да предостави срок за доброволно напускане в съответствие с член 7 от Директивата за връщането само ако няма „индикация за риск“, като например опасност от укриване. Оценяването на личното положение на подлежащите на връщане лица в съответствие с член 7, което трябва да бъде извършено от първата държава членка, може да бъде полезно уверение за признаващата държава членка на транзитно преминаване; |
| --- | --- |

2)

първата държава членка може да предостави срок за доброволно напускане в съответствие с член 7 от Директивата за връщането само ако няма „индикация за риск“, като например опасност от укриване. Оценяването на личното положение на подлежащите на връщане лица в съответствие с член 7, което трябва да бъде извършено от първата държава членка, може да бъде полезно уверение за признаващата държава членка на транзитно преминаване;

| 3) | ако възникне проблем и подлежащото на връщане лице трябва да бъде изведено за сметка на държавата на транзитно преминаване, всички разходи, свързани с извеждането, могат да се начислят на първата държава членка в изпълнение на Решение 2004/191/ЕО. |
| --- | --- |

3)

ако възникне проблем и подлежащото на връщане лице трябва да бъде изведено за сметка на държавата на транзитно преминаване, всички разходи, свързани с извеждането, могат да се начислят на първата държава членка в изпълнение на Решение 2004/191/ЕО.

6.5.   Практическо съответствие — транзитно преминаване по въздух

Директива 2003/110/ЕО на Съвета (43) относно помощ в случаите на транзит за целите на извеждане от територията по въздух осигурява правна рамка за сътрудничество между компетентните органи на летищата на транзитно преминаване на държавите членки по отношение на извеждането с въздушен транспорт със или без ескорт. Терминът „
  извеждане от територията без ескорт
  “ в тази директива (която е приета пет години преди Директивата за връщането) може да се тълкува като включващ и „
  доброволното напускане
  “ по смисъла на Директивата за връщането (44). Комисията препоръчва систематично използване на Директива 2003/110/ЕО при организирането на транзитно преминаване по въздух в контекста на доброволното напускане (вж. също раздел 7.2).

6.6.   Регистриране на доброволното напускане

Засега няма централизирана система на ЕС за проследяване на доброволното напускане. В случаите на транзитно преминаване по суша на подлежащи на връщане лица в съответствие с препоръката, посочена в приложение 39 от Шенгенския наръчник, се изпраща потвърждение по факс от граничната охрана към държавата членка, издала решението за връщане. В други случаи подлежащите на връщане лица понякога съобщават чрез консулствата на държавите членки в трети страни. Понякога напускането се регистрира и от граничните служители, извършващи проверките при излизане. Липсата на централна система на Съюза за проследяване на доброволното напускане създава празнина както по отношение на проверката на изпълнението, така и с оглед на статистиката. С предложението на Комисията за регламент относно използването на Шенгенската информационна система за връщането на незаконно пребиваващи граждани на трети държави (45) се цели тази празнина да бъде запълнена.

В краткосрочен план държавите членки следва да въведат механизми за проверка дали даден гражданин на трета страна е напуснал Съюза, включително в срока за доброволно напускане и без помощ, за да могат да се предприемат ефективни последващи действия в случай на неизпълнение. Държавите членки се насърчават да използват по най-добрия начин наличните информационни канали и за целта:

| 1) | Систематично да насърчават подлежащите на връщане лица, на които е предоставен срок за доброволно напускане, да информират органите, които са издали решението за връщане (и забраната за влизане) за успешното си напускане. Подлежащото на връщане лице може да съобщи на граничния служител за напускането си в момента на извършването му, в консулското представителство на държава членка в неговата страна на произход след връщането или дори писмено с приложени достатъчни доказателства. За да се засили тази практика, към решението за връщане или към документа за пътуване може да се прилага систематично информационна листовка, съдържаща името и други данни за самоличност на гражданина на трета страна, указания от издаващия орган и неговите данни за контакт, така че граничният служител да може да подпечата тази листовка при излизане от страната и да я изпрати обратно на издаващия орган като доказателство за напускането. В информационната листовка могат също така да се посочат ползите за подлежащото на връщане лице от информирането на органите за успешното напускане. |
| --- | --- |

1)

Систематично да насърчават подлежащите на връщане лица, на които е предоставен срок за доброволно напускане, да информират органите, които са издали решението за връщане (и забраната за влизане) за успешното си напускане. Подлежащото на връщане лице може да съобщи на граничния служител за напускането си в момента на извършването му, в консулското представителство на държава членка в неговата страна на произход след връщането или дори писмено с приложени достатъчни доказателства. За да се засили тази практика, към решението за връщане или към документа за пътуване може да се прилага систематично информационна листовка, съдържаща името и други данни за самоличност на гражданина на трета страна, указания от издаващия орган и неговите данни за контакт, така че граничният служител да може да подпечата тази листовка при излизане от страната и да я изпрати обратно на издаващия орган като доказателство за напускането. В информационната листовка могат също така да се посочат ползите за подлежащото на връщане лице от информирането на органите за успешното напускане.

| 2) | Да изискват от граничните служители, извършващи проверки при излизане, да правят справка — когато разберат за излизане на незаконен мигрант — дали по отношение на подлежащото на връщане лице има решение за връщане, придружено от срок за доброволно напускане, и — ако случаят е такъв — да информират систематично органите, издали решението за връщане, за напускането на подлежащото на връщане лице. |
| --- | --- |

2)

Да изискват от граничните служители, извършващи проверки при излизане, да правят справка — когато разберат за излизане на незаконен мигрант — дали по отношение на подлежащото на връщане лице има решение за връщане, придружено от срок за доброволно напускане, и — ако случаят е такъв — да информират систематично органите, издали решението за връщане, за напускането на подлежащото на връщане лице.

| 3) | Да използват приложение 39 (вж. раздел 6.4) за потвърждаване на напускането на незаконно пребиваващи граждани на трети страни, които транзитно преминават по суша през територията на държава членка, която е различна от държавата членка, издала решението за връщане. |
| --- | --- |

3)

Да използват приложение 39 (вж. раздел 6.4) за потвърждаване на напускането на незаконно пребиваващи граждани на трети страни, които транзитно преминават по суша през територията на държава членка, която е различна от държавата членка, издала решението за връщане.

Държавите членки следва също така да обмислят възможността за установяване на контакти с въздушните превозвачи с цел получаване на информация за това дали граждани на трети страни, които биват връщани без ескорт, са били на борда на самолета в момента на предвиденото напускане.

7.   ИЗВЕЖДАНЕ

Правно основание: Директива за връщането — член 8, параграфи 1—4

| 1. | Държавите членки предприемат всички необходими мерки, за да изпълнят принудително решението за връщане, ако не е бил предоставен срок за доброволно напускане съгласно член 7, параграф 4 или ако задължението за връщане не е било изпълнено в рамките на предоставения съгласно член 7 срок за доброволно напускане. |
| --- | --- |

1.

Държавите членки предприемат всички необходими мерки, за да изпълнят принудително решението за връщане, ако не е бил предоставен срок за доброволно напускане съгласно член 7, параграф 4 или ако задължението за връщане не е било изпълнено в рамките на предоставения съгласно член 7 срок за доброволно напускане.

| 2. | Ако държавата членка е предоставила срок за доброволно напускане съгласно член 7, решението за връщане може да се изпълни принудително само след изтичане на срока, освен ако по време на този срок не възникне опасност по смисъла на член 7, параграф 4. |
| --- | --- |

2.

Ако държавата членка е предоставила срок за доброволно напускане съгласно член 7, решението за връщане може да се изпълни принудително само след изтичане на срока, освен ако по време на този срок не възникне опасност по смисъла на член 7, параграф 4.

| 3. | Държавите членки могат да приемат отделно административно или съдебно решение или акт за постановяване на извеждането. |
| --- | --- |

3.

Държавите членки могат да приемат отделно административно или съдебно решение или акт за постановяване на извеждането.

| 4. | Когато държава членка използва — като крайно средство — принудителни мерки, за да изведе гражданин на трета страна, който се противопоставя на извеждането, тези мерки трябва да са пропорционални и да не превишават разумната употреба на сила. Те се изпълняват съгласно националното законодателство в съответствие с основните права и като се зачитат надлежно достойнството и физическата неприкосновеност на засегнатия гражданин на трета страна. |
| --- | --- |

4.

Когато държава членка използва — като крайно средство — принудителни мерки, за да изведе гражданин на трета страна, който се противопоставя на извеждането, тези мерки трябва да са пропорционални и да не превишават разумната употреба на сила. Те се изпълняват съгласно националното законодателство в съответствие с основните права и като се зачитат надлежно достойнството и физическата неприкосновеност на засегнатия гражданин на трета страна.

Директивата за връщането определя цел („да изпълнят принудително решението за връщане“), която следва да се постигне по ефективен и пропорционален начин с „всички необходими мерки“, като конкретните начини („как“) трябва да бъдат определени в законодателствата и административната практика на държавите членки — вж. решение на Съда по дело C-329/11, Achughbabian, точка 36: „
  [...] фигуриращите в него понятия „мерки“ и „принудителни мерки“ се отнасят за всяка намеса, която води, ефикасно и пропорционално, до връщането на заинтересувания
  “.

Независимо от задълженията на гражданите на трети страни да сътрудничат при установяването на самоличността им и да поискат от своите национални органи необходимите документи, задължението на държавите членки да предприемат „всички необходими мерки“ включва също така отправянето на своевременно искане към третата страна на обратно приемане да издаде валиден документ за самоличност или за пътуване или да приеме използването на европейски пътен документ за връщане (46), ако това е предвидено в действащите споразумения или договорености с третата страна, за да може да се извърши физическото транспортиране на гражданина на трета страна извън държавата членка Използването на европейски пътен документ за връщане следва да бъде популяризирано при преговорите и прилагането на двустранни споразумения за обратно приемане и на споразумения на ЕС за обратно приемане, както и на други договорености с трети страни. В срока за доброволно напускане могат да бъдат стартирани административни процедури с трети страни за подготвяне на операцията по извеждане (например получаване на необходимите документи и разрешения за пътуване), без да се излага на опасност засегнатият гражданин на трета страна (вж. също раздел 6).

За намаляване на възможността за злоупотреби, особено такива, свързани с неоснователни или многократни молби за убежище или молби за убежище, подадени в последната минута, както и на възможността за неоснователни обжалвания срещу решения за убежище или връщане, подадени единствено с цел да се забави или предотврати изпълнението на решения за връщане, Комисията препоръчва държавите членки да предприемат мерки за организиране на разглеждането на молби за международна закрила по ускорена процедура или, когато това е целесъобразно, чрез процедури на границата в съответствие с Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (47) („Директивата за процедурите за убежище“).

Граница между доброволно напускане и извеждане: връщането е много широко понятие и обхваща процеса на връщане обратно в трета страна при (доброволно или принудително) изпълнение на задължение за връщане. Извеждането е по-тясно понятие. То означава принудително изпълнение на задължението за връщане, и по-специално физическо транспортиране извън държавата членка. В решенията си по дело C-61/11, El Dridi (точка 41) и дело C-329/11, Achoughbabian Съдът вече подчерта, че Директивата за връщането предвижда „постъпателност в мерките“, вариращи от доброволно изпълнявани до принудително изпълнявани. На практика често има случаи, които включват както елементи на принудително връщане (задържане), така и на доброволност (последващо доброволно отпътуване без необходимост от физическа сила). Държавите членки се насърчават да използват на всички етапи от процедурата мерки с най-малка степен на намеса. Ако подлежащите на връщане лица, които са обект на извеждане/задържане, променят отношението си и покажат желание да сътрудничат и да отпътуват доброволно, държавите членки се насърчават и имат право да демонстрират гъвкавост.

Изпълнение на решение за връщане след отхвърлянето на молба за международна закрила: в решението по дело C-601/15, J.N. (точки 75—76 и точка 80) Съдът обяви, че след отхвърлянето на молба за убежище на първа инстанция изпълнението на предходно издадено решение за връщане трябва отново да започне от етапа, на който е било прекъснато, и че процедурите за връщане не трябва да започват от самото начало: „
  [...] полезното действие на Директива 2008/115/ЕО изисква образуваната по реда на тази директива процедура, в рамките на която е взето решение за връщане, [...] придружено от забрана за влизане, да може да бъде възобновена от етапа, на който е била прекъсната поради подаването на молба за международна закрила, веднага щом тази молба бъде отхвърлена на първа инстанция [...]. В това отношение както от задължението за лоялност на държавите членки, произтичащо от член 4, параграф 3 от ДЕС и припомнено в точка 56 от решение El Dridi [...], така и от изискванията за ефективност [...] следва, че задължението на държавите членки по член 8 от Директивата да извеждат съответните лица в случаите по параграф 1 от този член трябва да се изпълнява в най-кратки срокове [...]. Това задължение обаче не би било изпълнено, ако извеждането бъде забавено поради това, че след отхвърлянето на молбата за международна закрила на първа инстанция трябва отново да започне процедура [...], но не от етапа, на който е била прекъсната, а от самото начало
  “.

Лишаването от свобода (като мярка на наказателното право за незаконен престой) никога не може да е „необходима мярка“ по смисъла на член 8, параграф 1 от Директивата за връщането (вж. раздел 4). В съответствие с член 6 от Хартата на основните права относно правото на свобода, тълкуван в светлината на член 5 от Европейската конвенция за правата на човека, лишаването от свобода в контекста на връщането е разрешено единствено за целите на извеждане съгласно член 15 от Директивата за връщането — вж. решението на Съда по дело C-329/11, Achughbabian (точка 37): „
  [...] налагането и изпълнението на наказание лишаване от свобода в хода на процедурата за връщане, предвидена в Директива 2008/115/ЕО, не допринасят да се извърши извеждането, което тази процедура цели, а именно физическото транспортиране на заинтересувания извън засегнатата държава членка. Следователно такова наказание не съставлява „мярка“ или „принудителна мярка“ по смисъла на член 8 от Директива 2008/115/ЕО
  “.

При прилагането на Директивата за връщането държавите членки трябва надлежно да вземат предвид здравословното състояние на гражданите на трети страни, както е посочено в член 5, буква в). Освен това при изпълнението на решения за връщане съгласно член 8, параграф 1 от Директивата те трябва да действат, като надлежно зачитат достойнството ифизическата неприкосновеност на гражданите на трети страни. При пълно спазване на правото на здравеопазване и като се има предвид, че Директивата не налага задължение да се провеждат систематични медицински прегледи или да се издава декларация за годност за летене за граждани на трети страни, подлежащи на извеждане, Комисията препоръчва на държавите членки да предприемат мерки за предотвратяването на потенциални злоупотреби, свързани с неверни медицински твърдения, които гражданите на трети страни представят и които биха довели до необосновано отменяне или временно спиране на извеждането по медицински причини (вж. също раздел 12.4), например като осигурят квалифициран медицински персонал, назначен от съответния национален орган, който да издава независимо и обективно становище за всеки конкретен случай.

7.1.   Извеждане по въздух

Правно основание: Директива за връщането — член 8, параграф 5; Общи насоки относно мерките за сигурност при съвместни операции за извеждане по въздушен път, приложени към Решение 2004/573/ЕО на Съвета (48); Регламент (ЕС) 2016/1624 на Европейския парламент и на Съвета (49) — член 28, параграф 3

При извеждане по въздушен път държавите членки вземат предвид общите насоки относно мерките за сигурност при съвместни операции за извеждане по въздушен път, приложени към Решение 2004/573/ЕО.

Съгласно Директивата за връщането държавите членки вземат предвид общите насоки относно мерките за сигурност при съвместни операции за извеждане по въздушен път, приложени към Решение 2004/573/ЕО, за всички извеждания по въздушен път, а не само — както се предвижда първоначално в Решение 2004/573/ЕО — за съвместните операции по извеждане.

Някои части от тези насоки по своя характер са предназначени да бъдат взети под внимание само при съвместни полети, като например правилата, свързани с ролята и разпределението на задачите на държавата членка организатор и държавите членки участници, и поради това не могат да бъдат взети под внимание в чисто национален контекст. Всички останали части от насоките обаче (вж. най-важните извлечения в карето по-долу) следва да се вземат предвид също така и при изцяло национални операции по извеждане.

ОБЩИ НАСОКИ ОТНОСНО МЕРКИТЕ ЗА СИГУРНОСТ ПРИ СЪВМЕСТНИ ОПЕРАЦИИ ЗА ИЗВЕЖДАНЕ ПО ВЪЗДУШЕН ПЪТ

(извлечения)

1.   ФАЗА ПРЕДИ ИЗВЕЖДАНЕ

1.1.2.   Здравословно състояние и медицински досиета

Държавата членка организатор и държавите членки участнички гарантират, че здравословното състояние на изведените лица, за които отговарят, позволява тяхното законно, ефективно и безопасно извеждане по въздушен път. За изведените лица с установен здравен проблем, изискващ медицинско лечение, се предоставя медицинско досие. Тези медицински досиета включват резултатите от извършените медицински прегледи, диагноза и евентуално указание за лечение. [...]

1.1.3.   Документи

Всяка държава членка организатор и всяка държава членка участник се уверява, че всяко изведено лице притежава валидни документи за пътуване, както и всички други необходими документи, удостоверения или досиета. Тези документи се съхраняват от упълномощено за това лице до пристигането в държавата, която е крайна цел на пътуването [...].

1.2.3.   Използване на частни ескортиращи

Ако някоя държава членка участник се обърне към частни ескортиращи, органите ѝ гарантират, че поне един официален представител на тази държава членка ще бъде на борда по време на полета.

1.2.4.   Квалификация и обучение на ескортиращите

Ескортиращите на борда на съвместни полети трябва да бъдат предварително обучени за изпълнението на задачите си; те трябва да разполагат с необходимата медицинска подкрепа в зависимост от задачата.

[...]

1.2.5.   Кодекс за поведение на ескортиращите

Ескортиращите не са въоръжени. Могат да бъдат цивилни, но трябва да имат отличителен знак за идентификация. Другите ескортиращи, надлежно акредитирани, също трябва да носят отличителен знак.

Ескортиращите се разполагат стратегически на борда на самолета, така че да гарантират максимална сигурност. Освен това те трябва да бъдат седнали сред лицата, за които отговарят.

1.2.6.   Разпоредби относно броя на ескортиращите

Броят на ескортиращите се определя според случая, след анализ на риска и взаимна консултация. Препоръчително е броят им да е поне равен на броя на изведените лица, намиращи се на борда. Предвижда се и резервна сила, която да ги подкрепи при необходимост (напр. при дълги полети).

2.   ФАЗА ПРЕДИ ЗАМИНАВАНЕТО НА ЛЕТИЩЕТО ЗА ИЗЛИТАНЕ ИЛИ НА ЛЕТИЩЕТО ЗА МЕЖДИННО КАЦАНЕ

2.1.   Отвеждане до летището и престой там

Следните правила се прилагат по отношение на отвеждането до летището и престоя там:

| а) | по принцип ескортиращите и извежданите лица трябва да бъдат на летището най-малко три часа преди излитането; |
| --- | --- |

а)

по принцип ескортиращите и извежданите лица трябва да бъдат на летището най-малко три часа преди излитането;

| б) | извежданите лица трябва да бъдат информирани за изпълнението на операцията по извеждането и предупредени, че е в техен интерес да сътрудничат с ескортиращите. Трябва ясно да им се каже, че в никакъв случай няма да се приеме размирно поведение и че подобно поведение няма да осуети операцията по извеждането; |
| --- | --- |

б)

извежданите лица трябва да бъдат информирани за изпълнението на операцията по извеждането и предупредени, че е в техен интерес да сътрудничат с ескортиращите. Трябва ясно да им се каже, че в никакъв случай няма да се приеме размирно поведение и че подобно поведение няма да осуети операцията по извеждането;

[...]

2.2.   Регистрация, качване на борда и проверки за сигурност преди излитане

Правилата за регистрация, качване на борда и проверки за сигурност са следните:

| а) | ескортиращите от държавата членка, на чиято територия се извършва операцията, пристъпват към формалностите по регистрацията и помагат за преминаването на контролните зони; |
| --- | --- |

а)

ескортиращите от държавата членка, на чиято територия се извършва операцията, пристъпват към формалностите по регистрацията и помагат за преминаването на контролните зони;

| б) | всяко изведено лице трябва да бъде внимателно претърсено, преди да се качи на борда. Отнема се всеки предмет, който би могъл да застраши сигурността на лицата и на съвместния полет, и се изпраща в багажното помещение; |
| --- | --- |

б)

всяко изведено лице трябва да бъде внимателно претърсено, преди да се качи на борда. Отнема се всеки предмет, който би могъл да застраши сигурността на лицата и на съвместния полет, и се изпраща в багажното помещение;

| в) | багажите на изведените лица не бива да се слагат в кабината. Всички багажи се проверяват, преди да бъдат изпратени в багажното, и се надписват с името на притежателите им. Всеки предмет, обявен за опасен по смисъла на правилата на Международната организация за гражданска авиация, трябва да бъде изваден от багажите; |
| --- | --- |

в)

багажите на изведените лица не бива да се слагат в кабината. Всички багажи се проверяват, преди да бъдат изпратени в багажното, и се надписват с името на притежателите им. Всеки предмет, обявен за опасен по смисъла на правилата на Международната организация за гражданска авиация, трябва да бъде изваден от багажите;

| г) | парите и ценните предмети се слагат в прозрачен плик, надписан с името на собственика им. Изведеното лице трябва да бъде информирано за процедурата за сигурност по отношение на парите и ценните предмети; |
| --- | --- |

г)

парите и ценните предмети се слагат в прозрачен плик, надписан с името на собственика им. Изведеното лице трябва да бъде информирано за процедурата за сигурност по отношение на парите и ценните предмети;

[...]

3.   ПРОЦЕДУРА ПО ВРЕМЕ НА ПОЛЕТ

[...]

3.2.   Прибягване до принудителни мерки

Принудителни мерки се използват, както следва:

| а) | принудата се използва, като се зачитат човешките права на изведените; |
| --- | --- |

а)

принудата се използва, като се зачитат човешките права на изведените;

| б) | може да се използва принуда по отношение на лица, които отказват извеждането или оказват съпротива. Всяка принудителна мярка трябва да бъде съразмерна, използването на сила не трябва да прехвърля разумните граници. Не бива да се накърнява достойнството или физическата цялост на изведеното лице. Затова при съмнение може да се прекъсне операцията по извеждане, включително да се използват законни принудителни мерки, ако лицето е опасно и се съпротивлява, като се следва принципът „извеждане, но не на всяка цена“; |
| --- | --- |

б)

може да се използва принуда по отношение на лица, които отказват извеждането или оказват съпротива. Всяка принудителна мярка трябва да бъде съразмерна, използването на сила не трябва да прехвърля разумните граници. Не бива да се накърнява достойнството или физическата цялост на изведеното лице. Затова при съмнение може да се прекъсне операцията по извеждане, включително да се използват законни принудителни мерки, ако лицето е опасно и се съпротивлява, като се следва принципът „извеждане, но не на всяка цена“;

| в) | принудителните мерки не бива да пречат или затрудняват свободното дишане на изведеното лице. В случай на употреба на сила като принудителна мярка трябва да се внимава тялото на лицето да остане изправено и гръдният му кош да не бъде притиснат, така че то да може да диша нормално; |
| --- | --- |

в)

принудителните мерки не бива да пречат или затрудняват свободното дишане на изведеното лице. В случай на употреба на сила като принудителна мярка трябва да се внимава тялото на лицето да остане изправено и гръдният му кош да не бъде притиснат, така че то да може да диша нормално;

| г) | обездвижването на съпротивляващите се лица може да се осъществи със средства, които не накърняват достойнството, нито физическата цялост; |
| --- | --- |

г)

обездвижването на съпротивляващите се лица може да се осъществи със средства, които не накърняват достойнството, нито физическата цялост;

| д) | всички държави членки организаторки и участнички съставят списък на разрешените средства за обездвижване преди операцията по извеждането. Забранено е използването на успокоителни за улесняване на извеждането, без да се засягат мерките по спешност за сигурността на полета; |
| --- | --- |

д)

всички държави членки организаторки и участнички съставят списък на разрешените средства за обездвижване преди операцията по извеждането. Забранено е използването на успокоителни за улесняване на извеждането, без да се засягат мерките по спешност за сигурността на полета;

| е) | всички ескортиращи трябва да знаят кои средства за обездвижване са разрешени или забранени и да получат информация по този въпрос; |
| --- | --- |

е)

всички ескортиращи трябва да знаят кои средства за обездвижване са разрешени или забранени и да получат информация по този въпрос;

| ж) | обездвижените лица трябва да бъдат наблюдавани непрекъснато по време на полета; |
| --- | --- |

ж)

обездвижените лица трябва да бъдат наблюдавани непрекъснато по време на полета;

| з) | решението да се свалят временно средствата за обездвижване се взима от отговорника за операцията по извеждане или от неговия помощник. |
| --- | --- |

з)

решението да се свалят временно средствата за обездвижване се взима от отговорника за операцията по извеждане или от неговия помощник.

3.3.   Медицински персонал и преводачи

Правилата за медицинския персонал и преводачите са следните:

| а) | на всеки съвместен полет трябва да има поне по един лекар; |
| --- | --- |

а)

на всеки съвместен полет трябва да има поне по един лекар;

| б) | преди тръгването лекарят трябва да има достъп до цялата медицинска информация за изведените лица и да бъде уведомен за тези, които имат особени медицински проблеми. Ако непосредствено преди полета се установят медицински проблеми, които биха могли да осуетят извършването му, тези проблеми трябва да бъдат преценени заедно с отговорните органи; |
| --- | --- |

б)

преди тръгването лекарят трябва да има достъп до цялата медицинска информация за изведените лица и да бъде уведомен за тези, които имат особени медицински проблеми. Ако непосредствено преди полета се установят медицински проблеми, които биха могли да осуетят извършването му, тези проблеми трябва да бъдат преценени заедно с отговорните органи;

| в) | само лекар може да предписва лекарства на изведените лица, след прецизна медицинска диагноза. Необходимите медикаменти за изведените лица трябва да се намират на борда; |
| --- | --- |

в)

само лекар може да предписва лекарства на изведените лица, след прецизна медицинска диагноза. Необходимите медикаменти за изведените лица трябва да се намират на борда;

| г) | всяко изведено лице трябва да може да се обърне към лекаря или към ескортиращите, пряко или чрез преводач, на език, на който може да се изразява; |
| --- | --- |

г)

всяко изведено лице трябва да може да се обърне към лекаря или към ескортиращите, пряко или чрез преводач, на език, на който може да се изразява;

| д) | държавите членки организаторки гарантират, че медицинският персонал и преводачите ще са на разположение за операцията по извеждането. |
| --- | --- |

д)

държавите членки организаторки гарантират, че медицинският персонал и преводачите ще са на разположение за операцията по извеждането.

3.4.   Документация и контрол на операцията по извеждане

3.4.1.   Запис и определяне на наблюдатели — трети страни

Записът на аудио- или видеокасета и контролът на операцията от наблюдатели — трети страни, на борда на съвместните полети са предмет на предварително споразумение между държавата членка организатор и държавите членки участнички.

[...]

5.   ФАЗА НА ПРИСТИГАНЕ

При пристигане:

[...]

| в) | държавата членка организатор и всяка държава членка участник предава изведените лицата, за които е отговорна, на органите на държавата, която е крайна цел на тяхното пътуване, заедно с багажите им и всички предмети, които са били отнети преди качването на борда. Основните представители на държавата членка организатор и на държавите членки участнички са отговорни за предаването на изведените лица на местните органи при тяхното пристигане. Ескортиращите обикновено не напускат самолета; |
| --- | --- |

в)

държавата членка организатор и всяка държава членка участник предава изведените лицата, за които е отговорна, на органите на държавата, която е крайна цел на тяхното пътуване, заедно с багажите им и всички предмети, които са били отнети преди качването на борда. Основните представители на държавата членка организатор и на държавите членки участнички са отговорни за предаването на изведените лица на местните органи при тяхното пристигане. Ескортиращите обикновено не напускат самолета;

| г) | ако е подходящо и осъществимо, държавата членка организатор и държавите членки участнички канят служители на консулствата, офицери за връзка, отговарящи за имиграцията, или групи за разпознаване на участващите държави членки, които да улеснят предаването на изведените на местните власти, доколкото това е съвместимо с националните практики и процедури; |
| --- | --- |

г)

ако е подходящо и осъществимо, държавата членка организатор и държавите членки участнички канят служители на консулствата, офицери за връзка, отговарящи за имиграцията, или групи за разпознаване на участващите държави членки, които да улеснят предаването на изведените на местните власти, доколкото това е съвместимо с националните практики и процедури;

| д) | изведените лица се предават на местните органи без белезници, нито други средства за ограничение; |
| --- | --- |

д)

изведените лица се предават на местните органи без белезници, нито други средства за ограничение;

| е) | предаването на изведените лица се извършва извън самолета (на входа на ръкава или на пригодено място на летището, по преценка). Доколкото е възможно, местните органи не трябва да се качват на борда на самолета; |
| --- | --- |

е)

предаването на изведените лица се извършва извън самолета (на входа на ръкава или на пригодено място на летището, по преценка). Доколкото е възможно, местните органи не трябва да се качват на борда на самолета;

| ж) | престоят на летището — крайна цел на пътуването, трябва да е възможно най-кратък; |
| --- | --- |

ж)

престоят на летището — крайна цел на пътуването, трябва да е възможно най-кратък;

| з) | задължение на държавата членка организатор и всяка държава членка участник е да предвидят грижи по спешност за ескортиращите и представителите (както и за изведените лица, чието обратно приемане е било отказано), в случай че заминаването на самолета се забави след свалянето на изведените лица. Грижите трябва да включват пренощуване, ако се наложи. |
| --- | --- |

з)

задължение на държавата членка организатор и всяка държава членка участник е да предвидят грижи по спешност за ескортиращите и представителите (както и за изведените лица, чието обратно приемане е било отказано), в случай че заминаването на самолета се забави след свалянето на изведените лица. Грижите трябва да включват пренощуване, ако се наложи.

6.   НЕУСПЕХ НА ОПЕРАЦИЯТА ПО ИЗВЕЖДАНЕ

Ако органите на държавата по направление откажат влизане на тяхна територия или ако операцията по извеждане бъде анулирана по други причини, държавата членка организатор и всяка държава членка участник връщат на свои разноски на своя територия лицата, за които отговарят.

Допълнително уточнение:

| — | Ескортирането на подлежащите на връщане лица от персонала по сигурността на въздушния превозвач или от нает външен персонал по принцип е съвместимо с член 8 от Директивата за връщането. Държавите членки носят обаче общата отговорност за провеждането на операцията по извеждане (издаване на заповед за принудително извеждане и пропорционално използване на принудителни мерки/ескортиране). В раздел 1.2.3 от горепосочените насоки се предвижда, че: „
  Ако някоя държава членка участник се обърне към частни ескортиращи, органите ѝ гарантират, че поне един официален представител на тази държава членка ще бъде на борда по време на полета
  “. Резултатът от това е, че държавите членки имат общо задължение да поддържат надзорна роля във всички случаи на възлагане на извеждането на външен изпълнител и че използването на персонала по сигурността на въздушния превозвач за целите на ескортирането не е изключено, но трябва да бъде разрешено и да бъде подпомогнато от най-малко един официален представител на съответната държава членка. |
| --- | --- |

—

Ескортирането на подлежащите на връщане лица от персонала по сигурността на въздушния превозвач или от нает външен персонал по принцип е съвместимо с член 8 от Директивата за връщането. Държавите членки носят обаче общата отговорност за провеждането на операцията по извеждане (издаване на заповед за принудително извеждане и пропорционално използване на принудителни мерки/ескортиране). В раздел 1.2.3 от горепосочените насоки се предвижда, че: „
  Ако някоя държава членка участник се обърне към частни ескортиращи, органите ѝ гарантират, че поне един официален представител на тази държава членка ще бъде на борда по време на полета
  “. Резултатът от това е, че държавите членки имат общо задължение да поддържат надзорна роля във всички случаи на възлагане на извеждането на външен изпълнител и че използването на персонала по сигурността на въздушния превозвач за целите на ескортирането не е изключено, но трябва да бъде разрешено и да бъде подпомогнато от най-малко един официален представител на съответната държава членка.

| — | Операции по връщане, осъществявани от държавата на произход (органи на трети страни, изпращащи самолет в ЕС за репатриране под тяхно наблюдение на техни граждани): държавите членки носят общата отговорност за провеждането на операцията по извеждане до приключването на предаването на органите в страната, която е крайна цел на пътуването, и докато самолетът напусне територията на ЕС. Спазването на основните права, както и пропорционалното използване на средства за принуда в съответствие с общите стандарти на ЕС, посочени по-горе, трябва обаче да бъдат гарантирани по време на цялата операция по извеждане. За целите на надзора представител на държавата членка наблюдава фазата на извеждане, осъществявана от държавата, която е крайна цел на пътуването. В съответствие с член 28, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2016/1624 за европейската гранична и брегова охрана („Регламент за европейската гранична и брегова охрана“) Европейската агенция за гранична и брегова охрана може да окаже съдействие за организирането на операции по връщане, осъществявани от държавата на произход. При извършването на такива операции държавите членки участници и Агенцията гарантират зачитането на основните права и на принципа на забрана за връщане, както и пропорционалното използване на принудителни мерки. За тази цел поне един представител на държава членка, участваща в операцията, и едно наблюдаващо лице при принудително връщане (от държава членка участник или от резерва, сформиран съгласно член 29 от Регламента) трябва да присъстват на борда по време на цялата операция до пристигането в държавата, която е крайна цел на пътуването. |
| --- | --- |

—

Операции по връщане, осъществявани от държавата на произход (органи на трети страни, изпращащи самолет в ЕС за репатриране под тяхно наблюдение на техни граждани): държавите членки носят общата отговорност за провеждането на операцията по извеждане до приключването на предаването на органите в страната, която е крайна цел на пътуването, и докато самолетът напусне територията на ЕС. Спазването на основните права, както и пропорционалното използване на средства за принуда в съответствие с общите стандарти на ЕС, посочени по-горе, трябва обаче да бъдат гарантирани по време на цялата операция по извеждане. За целите на надзора представител на държавата членка наблюдава фазата на извеждане, осъществявана от държавата, която е крайна цел на пътуването. В съответствие с член 28, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2016/1624 за европейската гранична и брегова охрана („Регламент за европейската гранична и брегова охрана“) Европейската агенция за гранична и брегова охрана може да окаже съдействие за организирането на операции по връщане, осъществявани от държавата на произход. При извършването на такива операции държавите членки участници и Агенцията гарантират зачитането на основните права и на принципа на забрана за връщане, както и пропорционалното използване на принудителни мерки. За тази цел поне един представител на държава членка, участваща в операцията, и едно наблюдаващо лице при принудително връщане (от държава членка участник или от резерва, сформиран съгласно член 29 от Регламента) трябва да присъстват на борда по време на цялата операция до пристигането в държавата, която е крайна цел на пътуването.

7.2.   Транзитно преминаване по въздух

Правно основание: Директива 2003/110/ЕО

| — | Молба за транзитно преминаване за целите на извеждане от територията по въздух: приложение към Директива 2003/110/ЕО |
| --- | --- |

—

Молба за транзитно преминаване за целите на извеждане от територията по въздух: приложение към Директива 2003/110/ЕО

| — | Списък на централните органи за получаване на молби за транзитно преминаване съгласно член 4, параграф 5 от Директива 2003/110 /ЕО (наличен като ad-hoc проучване на ЕММ относно връщането от 2015 г. в раздела за ЕММ на уебсайта Europa) |
| --- | --- |

—

Списък на централните органи за получаване на молби за транзитно преминаване съгласно член 4, параграф 5 от Директива 2003/110 /ЕО (наличен като ad-hoc проучване на ЕММ относно връщането от 2015 г. в раздела за ЕММ на уебсайта Europa)

Директива 2003/110/ЕО определя подробни мерки за сътрудничество, които могат да бъдат взети от компетентните органи на летищата на транзитно преминаване на държавите членки при извеждането от територията по въздух със или без ескорт. В нея се предвижда набор от правила, целящи улесняване на транзитното преминаване на лица, подлежащи на извеждане, през летище на държава членка, различна от държавата членка, която е приела и изпълнява решението за извеждане. За тази цел в нея се определя при какви условия могат да се извършват операциите по транзитно преминаване и се посочва какви мерки за оказване на съдействие трябва да осигури замолената държава членка. Молби за помощ се отправят чрез стандартния формуляр, приложен към Директива 2003/110/ЕО. Тези молби се изпращат на централните органи на държавите членки, определени за тази цел.

7.3.   Съвместни операции по извеждане по въздух

Правно основание: Решение 2004/573/ЕО

| — | Списък на националните органи, компетентни за организацията на и/или участието в съвместни полети, съгласно член 3 от Решение 2004/573/ЕО (наличен като ad-hoc проучване на ЕММ относно връщането от 2015 г. в раздела за ЕММ на уебсайта Europa). |
| --- | --- |

—

Списък на националните органи, компетентни за организацията на и/или участието в съвместни полети, съгласно член 3 от Решение 2004/573/ЕО (наличен като ad-hoc проучване на ЕММ относно връщането от 2015 г. в раздела за ЕММ на уебсайта Europa).

В Решение 2004/573/ЕО се разглежда определянето на общи и специфични задачи за органите, отговарящи за организирането на тези операции или за участието в тях. Към това решение на Съвета са приложени общи насоки относно мерките за сигурност при съвместни операции за извеждане по въздушен път. Съгласно член 8, параграф 5 от Директивата за връщането тези насоки трябва да се вземат под внимание при всяко извеждане по въздушен път, включително при изцяло национални операции (вж. раздел 7.1).

7.4.   Операции по връщане, координирани от Европейската агенция за гранична и брегова охрана

Правно основание: Регламент (ЕС) 2016/1624 — член 28

Една от задачите на Европейската агенция за гранична и брегова охрана е да осигури — съгласно политиката на Съюза за връщането, и по-специално Директивата за връщането като ключов елемент от законодателството на Съюза в областта на връщането — помощ за организирането и извършването от държавите членки на съвместни операции по връщане. Ролята на Агенцията в областта на връщането и във връзка със спазването на основните права при връщането беше засилена от Регламента за европейската гранична и брегова охрана от 2016 г.

Налице е ясна добавена стойност при извършването на съвместни операции по връщане, координирани от Агенцията, и държавите членки се насърчават да използват активно тази възможност.

Операциите по връщане, координирани от Агенцията, подлежат на наблюдение на принудителното връщане (вж. раздел 8).

8.   НАБЛЮДЕНИЕ НА ПРИНУДИТЕЛНОТО ВРЪЩАНЕ

Правно основание: Директива за връщането — член 8, параграф 6

| — | Списък на националните органи, извършващи наблюдение на принудителното връщане: ad-hoc проучване на ЕММ относно връщането от 2015 г. в раздела за ЕММ на уебсайта Europa; преглед на националните органи, извършващи наблюдение на принудителното връщане, изготвен от Агенцията на Европейския съюз за основните права (FRA), можете да намерите на адрес: http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders/forced-return. |
| --- | --- |

—

Списък на националните органи, извършващи наблюдение на принудителното връщане: ad-hoc проучване на ЕММ относно връщането от 2015 г. в раздела за ЕММ на уебсайта Europa; преглед на националните органи, извършващи наблюдение на принудителното връщане, изготвен от Агенцията на Европейския съюз за основните права (FRA), можете да намерите на адрес: http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders/forced-return.

Държавите членки създават ефективна система за наблюдение на принудителното връщане.

Наблюдението на принудителното връщане е важен инструмент, който е от полза както за подлежащото на връщане лице, така и за правоприлагащите органи, като вграден механизъм за контрол на националните обичайни практики за връщане. Ефективното наблюдение може да спомогне за намаляване на напрежението. То позволява бързо идентифициране и коригиране на евентуални недостатъци. Освен това то защитава прилагащите органи, които понякога могат да са обект на необосновани критики от медии или НПО, като предоставя независимо и неутрално докладване.

Директивата за връщането не дава подробни предписания как трябва да изглеждат националните системи за наблюдение на принудителното връщане. Тя предоставя широка свобода на преценка на държавите членки. Въз основа на текста на Директивата и нейния контекст могат да се дадат някои насоки:

| 1) | наблюдението на принудителното връщане следва да се разбира като обхващащо всички дейности, предприети от държавите членки по отношение на извеждането — от подготовката на напускането до приемането в страната на връщане или, в случай на неуспешно извеждане, до връщането в точката на напускане. То не обхваща наблюдение след връщането, т.е. периода след приемането на подлежащото на връщане лице в трета страна; |
| --- | --- |

1)

наблюдението на принудителното връщане следва да се разбира като обхващащо всички дейности, предприети от държавите членки по отношение на извеждането — от подготовката на напускането до приемането в страната на връщане или, в случай на неуспешно извеждане, до връщането в точката на напускане. То не обхваща наблюдение след връщането, т.е. периода след приемането на подлежащото на връщане лице в трета страна;

| 2) | системите за наблюдение следва да включват участие на организации/органи, които са различни и независими от органите, изпълняващи връщането (nemo monitor in res sua); |
| --- | --- |

2)

системите за наблюдение следва да включват участие на организации/органи, които са различни и независими от органите, изпълняващи връщането (nemo monitor in res sua);

| 3) | публични органи (като националният омбудсман или независим общ контролен орган) могат да действат като наблюдатели. Изглежда обаче проблематично ролята на наблюдател да се възлага на подразделение на същата администрация, която извършва връщането/извеждането; |
| --- | --- |

3)

публични органи (като националният омбудсман или независим общ контролен орган) могат да действат като наблюдатели. Изглежда обаче проблематично ролята на наблюдател да се възлага на подразделение на същата администрация, която извършва връщането/извеждането;

| 4) | самото съществуване на средства за правна защита в отделните случаи или на национални системи за надзор на ефективността на националните политики за връщане не може да се счита за валидно прилагане на член 8, параграф 6 от Директивата за връщането; |
| --- | --- |

4)

самото съществуване на средства за правна защита в отделните случаи или на национални системи за надзор на ефективността на националните политики за връщане не може да се счита за валидно прилагане на член 8, параграф 6 от Директивата за връщането;

| 5) | няма автоматично задължение за държавите членки да финансират всички разходи, направени от наблюдателя (като например разходи за персонал), но държавите членки са длъжни като цяло да разполагат с установена и работеща система за наблюдение на принудителното връщане (полезно действие); |
| --- | --- |

5)

няма автоматично задължение за държавите членки да финансират всички разходи, направени от наблюдателя (като например разходи за персонал), но държавите членки са длъжни като цяло да разполагат с установена и работеща система за наблюдение на принудителното връщане (полезно действие);

| 6) | член 8, параграф 6 от Директивата за връщането не предполага задължение да се наблюдава всяка една операция по извеждане. Система за наблюдение, основана на проверки на място и на наблюдение на случайно избрани случаи, може да се счита за достатъчна, доколкото интензивността на наблюдението е достатъчна, за да гарантира общата му ефективност; |
| --- | --- |

6)

член 8, параграф 6 от Директивата за връщането не предполага задължение да се наблюдава всяка една операция по извеждане. Система за наблюдение, основана на проверки на място и на наблюдение на случайно избрани случаи, може да се счита за достатъчна, доколкото интензивността на наблюдението е достатъчна, за да гарантира общата му ефективност;

| 7) | член 8, параграф 6 от Директивата за връщането не предполага субективно право на лицето, подлежащо на извеждане, да бъде наблюдавано. |
| --- | --- |

7)

член 8, параграф 6 от Директивата за връщането не предполага субективно право на лицето, подлежащо на извеждане, да бъде наблюдавано.

Наблюдение на операциите по връщане, координирани от Европейската агенция за гранична и брегова охрана:

| — | Съгласно член 28, параграф 6 от Регламента за европейската гранична и брегова охрана „
  всяка операция по връщане подлежи на наблюдение съгласно член 8, параграф 6 от Директива 2008/115/ЕО [...] въз основа на обективни и прозрачни критерии и обхваща цялата операция по връщане от фазата преди заминаването до предаването на подлежащите на връщане лица на третата държава на връщане
  “. Това означава, че всяка операция по принудително връщане, която се координира от Агенцията и е свързана с техническо и оперативно подпомагане, предоставено от една или няколко държави членки, подлежи на наблюдение в съответствие с националните правила и процедури, транспониращи член 8, параграф 6 от Директивата за връщането. |
| --- | --- |

—

Съгласно член 28, параграф 6 от Регламента за европейската гранична и брегова охрана „
  всяка операция по връщане подлежи на наблюдение съгласно член 8, параграф 6 от Директива 2008/115/ЕО [...] въз основа на обективни и прозрачни критерии и обхваща цялата операция по връщане от фазата преди заминаването до предаването на подлежащите на връщане лица на третата държава на връщане
  “. Това означава, че всяка операция по принудително връщане, която се координира от Агенцията и е свързана с техническо и оперативно подпомагане, предоставено от една или няколко държави членки, подлежи на наблюдение в съответствие с националните правила и процедури, транспониращи член 8, параграф 6 от Директивата за връщането.

| — | Без да се засягат задълженията за докладване, предвидени в националното законодателство, след всяка операция наблюдаващите лица при принудителни връщания трябва да докладват на изпълнителния директор на Агенцията, на служителя по въпросите на основните права и на компетентните органи на всички държави членки, участващи в операцията. |
| --- | --- |

—

Без да се засягат задълженията за докладване, предвидени в националното законодателство, след всяка операция наблюдаващите лица при принудителни връщания трябва да докладват на изпълнителния директор на Агенцията, на служителя по въпросите на основните права и на компетентните органи на всички държави членки, участващи в операцията.

9.   ОТЛАГАНЕ НА ИЗВЕЖДАНЕТО

Правно основание: Директива за връщането — член 9

| 1. | Държавите членки отлагат извеждането:








  а) | когато това би нарушило принципа на „забрана за връщане“; или |
| --- | --- | --- |

1.

Държавите членки отлагат извеждането:

а)

когато това би нарушило принципа на „забрана за връщане“; или

| б) | за продължителността на разрешено спиране на изпълнението в съответствие с член 13, параграф 2. |
| --- | --- |

б)

за продължителността на разрешено спиране на изпълнението в съответствие с член 13, параграф 2.

| 2. | Държавата членка може да отложи извеждането за подходящ срок, като вземе предвид конкретните обстоятелства във всеки отделен случай. Държавите членки по-специално вземат предвид:








  а) | физическото или психическото състояние на гражданина на трета страна; |
| --- | --- | --- |

2.

Държавата членка може да отложи извеждането за подходящ срок, като вземе предвид конкретните обстоятелства във всеки отделен случай. Държавите членки по-специално вземат предвид:

а)

физическото или психическото състояние на гражданина на трета страна;

| б) | технически причини, като липса на възможност за превоз или неуспех на извеждането поради невъзможност за идентифициране. |
| --- | --- |

б)

технически причини, като липса на възможност за превоз или неуспех на извеждането поради невъзможност за идентифициране.

| 3. | Ако извеждането се отлага съгласно параграфи 1 и 2, предвидените в член 7, параграф 3 задължения могат да бъдат наложени на засегнатия гражданин на трета страна. |
| --- | --- |

3.

Ако извеждането се отлага съгласно параграфи 1 и 2, предвидените в член 7, параграф 3 задължения могат да бъдат наложени на засегнатия гражданин на трета страна.

Директивата за връщането налага две абсолютни забрани: на държавите членки не е разрешено да изведат дадено лице, ако извеждането нарушава принципа на забрана за връщане, нито да осъществяват извеждане за продължителността на разрешено спиране на изпълнението, предоставено по отношение на неприключила процедура по обжалване.

В други случаи държавите членки могат да отложат извеждането за подходящ срок, като вземат предвид конкретните обстоятелства във всеки отделен случай. Списъкът с възможните причини е отворен и позволява на държавите членки да реагират гъвкаво на всички нововъзникващи или новооткрити обстоятелства, даващи основание за отлагане на извеждането. Конкретните примери, включени в Директивата за връщането (физическото или психическото състояние на засегнатото лице; технически причини, като например липса на подходящ превоз), са ориентировъчни. Държавите членки могат да предвидят и други случаи в националното си законодателство за прилагане и/или в своята административна практика.

Допълнително уточнение:

| — | Разлика между срок за доброволно напускане и отлагане на извеждането: член 7 от Директивата за връщането (доброволно напускане) предвижда „гратисен период“ с цел да се даде възможност за нормално и добре подготвено напускане; това се отнася само за подлежащите на връщане лица, от които се очаква да изпълнят доброволно решение за връщане. Член 9 от Директивата за връщането (отлагане на извеждането) се отнася до случаите, в които задължението за връщане трябва да се изпълни от държавата, защото доброволното напускане не е възможно или не е разрешено. |
| --- | --- |

—

Разлика между срок за доброволно напускане и отлагане на извеждането: член 7 от Директивата за връщането (доброволно напускане) предвижда „гратисен период“ с цел да се даде възможност за нормално и добре подготвено напускане; това се отнася само за подлежащите на връщане лица, от които се очаква да изпълнят доброволно решение за връщане. Член 9 от Директивата за връщането (отлагане на извеждането) се отнася до случаите, в които задължението за връщане трябва да се изпълни от държавата, защото доброволното напускане не е възможно или не е разрешено.

| — | Правен статут при отложено извеждане: при спряно изпълнение на извеждане подлежащото на връщане лице се ползва от гаранциите при връщане, изброени в член 14 от Директивата за връщането (писмено потвърждение за отложено задължение за връщане и някои основни гаранции, като например достъп до спешни медицински грижи, необходимо лечение на болести и запазване на целостта на семейството — вж. раздел 13 от настоящия наръчник). Подлежащото на връщане лице обаче не се счита за законно пребиваващо в държава членка, освен ако дадена държава членка реши — в изпълнение на член 6, параграф 4 от Директивата за връщането — да предостави разрешение за законен престой на гражданина на трета страна или право на такъв престой. |
| --- | --- |

—

Правен статут при отложено извеждане: при спряно изпълнение на извеждане подлежащото на връщане лице се ползва от гаранциите при връщане, изброени в член 14 от Директивата за връщането (писмено потвърждение за отложено задължение за връщане и някои основни гаранции, като например достъп до спешни медицински грижи, необходимо лечение на болести и запазване на целостта на семейството — вж. раздел 13 от настоящия наръчник). Подлежащото на връщане лице обаче не се счита за законно пребиваващо в държава членка, освен ако дадена държава членка реши — в изпълнение на член 6, параграф 4 от Директивата за връщането — да предостави разрешение за законен престой на гражданина на трета страна или право на такъв престой.

| — | Определяне на конкретно място за пребиваване при спряно изпълнение на извеждане: член 9, параграф 3 съдържа изрична препратка към възможностите, изброени в член 7, параграф 3 за предотвратяване на опасността от укриване (вж. раздел 6.2), включително възможността за налагане на задължение за престой на определено място. |
| --- | --- |

—

Определяне на конкретно място за пребиваване при спряно изпълнение на извеждане: член 9, параграф 3 съдържа изрична препратка към възможностите, изброени в член 7, параграф 3 за предотвратяване на опасността от укриване (вж. раздел 6.2), включително възможността за налагане на задължение за престой на определено място.

10.   ВРЪЩАНЕ НА НЕПРИДРУЖЕНИ МАЛОЛЕТНИ ИЛИ НЕПЪЛНОЛЕТНИ ЛИЦА

Директивата за връщането се прилага и за малолетни или непълнолетни лица, включително непридружени малолетни или непълнолетни лица, и предвижда специфични гаранции, които трябва да бъдат спазвани от държавите членки. Поради това такива гаранции се прилагат за всяко лице под 18-годишна възраст (т.е. непълнолетно или малолетно лице), което пристига на територията на държавите членки, без да е придружено от пълнолетно лице, отговорно за него, и докато грижата за него не бъде реално поета от такова лице (включително малолетно или непълнолетно лице, което продължава да бъде непридружено след влизането си на територията на държавите членки). В някои държави членки на юноши под 18 години се дава право да действат самостоятелно в процедурите за връщане (и за предоставяне на убежище); гаранциите от Директивата за връщането обаче са задължителни за всички държави членки по отношение на всички малолетни или непълнолетни лица до 18-годишна възраст.

Трайните решения са от съществено значение за осигуряването на нормални и стабилни условия за всички малолетни или непълнолетни лица в дългосрочен план. Връщането е една от възможностите, която може да бъде разгледана при търсенето на трайно решение за непридружените малолетни или непълнолетни лица, и при всяко действие на държавите членки висшите интереси на детето трябва да се вземат предвид като ключово съображение. Преди да бъде взето решение за връщането на непридружено малолетно или непълнолетно лице и в съответствие с член 12, параграф 2 от Конвенцията за правата на детето (50), засегнатите малолетни или непълнолетни лица трябва да бъдат изслушани лично или посредством представител или подходящ орган и винаги трябва да се прави индивидуална оценка на висшите интереси на детето, включително на неговите специални нужди, на текущата ситуация в семейството и на приемните условия в страната на връщане. При оценката трябва системно да се проверява дали връщането в страната на произход, включително събирането със семейството, е във висшите интереси на малолетното или непълнолетно лице.

Оценката следва да се направи от компетентните органи въз основа на мултидисцплинарен подход и с участието на назначения настойник на малолетното или непълнолетно лице и/или на компетентния орган за закрила на детето. Също така държавите членки следва периодично да извършват преоценка на висшите интереси на детето с оглед на настъпилите промени по случая.

Държавите членки се насърчават да вземат под внимание тълкувателните и оперативните пояснения в съвместните насоки на ВКБООН-УНИЦЕФ относно определянето на висшите интереси на детето (51), в Общ коментар No 14 на Комитета на ООН по правата на детето, чиито висши интереси трябва винаги да бъдат първостепенно съображение (52), в насоките на ВКБООН за определяне на висшите интереси на детето (53) и в практическото ръководство за прилагане на насоките на ВКБООН за определяне на висшите интереси (54).

Правото на малолетните или непълнолетни лица да бъдат изслушани в процедурите по връщане, в които те участват или които ги засягат, представлява неразделна част от всяка оценка на висшите интереси (вж. член 12 от Конвенцията за правата на детето) и трябва да бъде зачитано като основно право, признато като общ принцип в законодателството на ЕС и заложено в Хартата на основните права. То включва отдаване на необходимата тежест на мнението на малолетните или непълнолетни лица, като се вземат под внимание тяхната възраст и зрялост и всякакви затруднения при комуникацията, които е възможно те да имат, за да може това участие да бъде пълноценно, както и зачитането на правото на малолетното или непълнолетно лице да изрази свободно мнението си (за повече насоки вж. раздел 12.1).

Определение за непридружено малолетно или непълнолетно лице: Директивата за връщането не дава определение за непридружено малолетно или непълнолетно лице. Като се има предвид, че в много случаи непридружените малолетни или непълнолетни лица кандидатстват или са кандидатствали за убежище, препоръчително е да се използва определението, посочено в последните директиви в областта на убежището, а именно член 2, буква д) от преработената Директива 2013/33/ЕС относно условията на приемане: „
  ненавършил пълнолетие, който пристига на територията на държавите членки, без да е придружаван от пълнолетно лице, отговорно за него съгласно правото или практиката на съответната държава членка, докато грижата за него не бъде реално поета от такова лице; включва се също и ненавършил пълнолетие, който е оставен непридружен след влизането му на територията на държавите членки
  “.

Въздържане от издаване на решения за връщане на непридружени малолетни или непълнолетни лица: член 6, параграф 4 от Директивата за връщането изрично разрешава на държавите членки във всеки един момент да вземат решение да предоставят на гражданин на трета страна, който е в незаконен престой, разрешение за пребиваване или право на престой в съответствие с националното законодателство. Това общо правило се прилага и за малолетните или непълнолетни лица. Следователно държави членки, които не връщат/не извеждат малолетни или непълнолетни лица от трети страни, пребиваващи незаконно на тяхната територия, или са ограничени да изведат непридруженото малолетно или непълнолетно лице въз основа на оценка на висшите интереси на детето, могат да предоставят разрешение или право на престой (например временно разрешение за престой до 18-годишна възраст).

Член 6, параграф 1 от Директивата за връщането задължава държавите членки да изберат вариант „А“ (предоставяне на разрешение за престой или законно право на престой) или вариант „Б“ (провеждане на процедури за връщане) (вж. раздел 5). Ето защо държавите членки следва да установят ясни правила за правния статут на непридружените малолетни или непълнолетни лица, даващи възможност за издаването на решения за връщане и извършването на връщания или за предоставянето на право на престой в съответствие с националното законодателство. Държавите членки следва да се стремят да осигурят процедури за определянето на статута на непридружените малолетни или непълнолетни лица, които не са върнати. Това е ясен подход, насочен към намаляване на „сивите зони“ и повишаване на правната сигурност за всички участници. С оглед на посоченото по-горе, за да бъде съвместимо с Директивата за връщането, положението на непридружените малолетни или непълнолетни лица в държави членки, които вследствие на оценка на висшите интереси на детето не върнат или не изведат малолетни или непълнолетни лица от трети страни, следва да бъде оформено — от правна гледна точка — или като предоставяне на (временно) разрешение за престой или на право на престой (например до навършване на 18-годишна възраст) в прилагане на член 6, параграф 4 от Директивата, или като издаване на решение за връщане и отлагане на извеждането в съответствие с членове 6 и 9 от Директивата за връщането.

10.1.   Помощ от съответните служби

Правно основание: Директива за връщането — член 10, параграф 1

Преди да се вземе решение за издаването на решение за връщане по отношение на непридружено малолетно или непълнолетно лице, съответните служби — различни от властите, изпълняващи връщането — предоставят съдействие, като се отчитат надлежно висшите интереси на детето.

Хронологична бележка/обяснение: Член 10, параграф 1 не се съдържаше в предложението на Комисията. Той беше добавен в текста в хода на преговорите и е пряко вдъхновен от насока 2, точка 5 от двайсетте насоки относно принудителното връщане на Съвета на Европа (55), която предвижда, че „
  преди да се вземе решение за издаване на заповед за извеждане по отношение на отделено от семейството му дете, се предоставя съдействие, по-специално правна помощ, като се отчитат надлежно висшите интереси на детето
  “.

Характер на „съответните служби“: „съответната служба“ трябва да бъде различна от правоприлагащия орган и може да бъде правителствена служба (по възможност отделна служба в рамките на същото министерство), неправителствена институция или комбинация от двете системи, и да предоставя мултидисциплинарно сътрудничество между подкрепяни от държавата и неправителствени настойнически системи и/или органи за закрила на детето. Службите, отговорни за грижата и закрилата на децата, трябва да спазват стандартите, установени в областта на безопасността, здравеопазването, годността на персонала и компетентния контрол. Различните роли и отговорности на участниците трябва да бъдат ясни и прозрачни, по-специално за непридружаваното малолетно или непълнолетно лице, за да се даде възможност за активното му включване и ефективното му участие във всички въпроси, отнасящи се до него.

Характер на „съдействието“: съдействието следва да включва правна помощ, но не трябва да се ограничава до нея. Следва да се обърне внимание и на други аспекти, изрично посочени от Директивата за връщането, като например предоставяне на необходимата медицинска помощ и здравни грижи, контакти със семейството, достъп до начално образование, с цел да се способства упражняването на правата на детето, посочени в Конвенцията на ООН за правата на детето. Следва да се обърне специално внимание на необходимостта от обсъждане с малолетното или непълнолетно лице, предварително и в хода на всички процеси и процедури, както и на всички решения, които го засягат. Малолетните или непълнолетни лица следва да бъдат информирани за своите права и за процедурите и услугите, свързани с тяхната закрила, по подходящ за тях начин, който е съобразен с тяхната възраст и контекста.

Момент на оказване на „съдействието“: съдействието от съответните служби трябва да започне възможно най-рано и преди издаването на решение за връщане. Това означава своевременно определяне на възрастта, като съмнението винаги трябва да е в полза на малолетното или непълнолетно лице. Съдействието следва да е непрекъснат и стабилен процес, включително по време на фазата на връщане. То може да обхваща и фазата след връщането, за да се осигури адекватно проследяване на връщането. При необходимост трябва да се извърши прехвърляне от настойничество от държавата членка към настойничество в страната на връщане в съответствие с член 10, параграф 2 от Директивата за връщането.

Определяне на възрастта: Директивата за връщането не съдържа разпоредби относно определянето на възрастта. Въз основа на систематично тълкуване на достиженията на правото на Съюза в областта на имиграцията и убежището Комисията препоръчва да се следват разпоредбите на член 25, параграф 5 от Директивата за процедурите за убежище, както и да се вземат предвид свързаните с това документи, изготвени например от Европейската служба за подкрепа в областта на убежището (56).

Непрекъснатост на съдействието при процедури за убежище и връщане: въпреки че правните основания за настойничеството, предвидено за лицата, търсещи убежище, и за „съдействието“, необходимо за непридружени малолетни или непълнолетни лица/деца в процеса на връщане, се различават, съществува тясна връзка между изискванията, посочени в достиженията на правото на ЕС в областта на убежището и в Директивата за връщането, и следва да се търси непрекъснатост на съдействието в процедурите за предоставяне на убежище и за връщане.

| — | Предоставянето на настойничество не е достатъчно, за да се спази задължението за оказване на съдействие на малолетни или непълнолетни лица, тъй като „съдействие от съответните служби“ означава повече от настойничество. |
| --- | --- |

—

Предоставянето на настойничество не е достатъчно, за да се спази задължението за оказване на съдействие на малолетни или непълнолетни лица, тъй като „съдействие от съответните служби“ означава повече от настойничество.

10.2.   Връщане на член на семейството, на определен настойник или на подходящи приемни центрове

Правно основание: Директива за връщането — член 10, параграф 2

Преди непридруженото малолетно или непълнолетно лице да бъде изведено от територията на държава членка, органите на тази държава членка се уверяват, че то ще бъде върнато:

| — | на член на неговото семейство, |
| --- | --- |

—

на член на неговото семейство,

| — | на определен настойник, или |
| --- | --- |

—

на определен настойник, или

| — | на подходящи приемни центрове в държавата на връщане. |
| --- | --- |

—

на подходящи приемни центрове в държавата на връщане.

Сред възможностите, предвидени в член 10, параграф 2 от Директивата за връщането, се препоръчва връщането на членове на семейството да бъде предпочитаният вариант, освен ако това очевидно не е във висшите интереси на детето. Следователно държавите членки трябва да положат усилия за установяване на самоличността и националността на непридруженото малолетно или непълнолетно лице и за издирване на членове на семейството. Връщането на настойник или в подходящ приемен център може да бъде приемлива алтернатива при определени условия.

Комисията препоръчва държавите членки да въведат подходящи мерки за реинтеграция, насочени към непридружените малолетни или непълнолетни лица, които се връщат в държавата си на произход, и да осигурят незабавен достъп до такива мерки както преди заминаването, така и след пристигането в третата страна на връщане.

Допълнително уточнение:

| — | Издирване на семейството: Държавите членки следва да стартират процедури за издирване на родителите или на членовете на семейството на непридружени малолетни или непълнолетни лица възможно най-скоро и с участието на определения настойник и/или лице, отговорно за закрилата на детето. За улесняване на издирването на семейството и за намиране на настойник или подходящ център с оглед на връщането компетентните национални органи следва да вземат мерки за съвместна работа с консулските служби, служителите за връзка, органите за закрила на детето и международни и неправителствени организации в страната на връщане, като използват пълноценно наличните канали за трансгранично сътрудничество. |
| --- | --- |

—

Издирване на семейството: Държавите членки следва да стартират процедури за издирване на родителите или на членовете на семейството на непридружени малолетни или непълнолетни лица възможно най-скоро и с участието на определения настойник и/или лице, отговорно за закрилата на детето. За улесняване на издирването на семейството и за намиране на настойник или подходящ център с оглед на връщането компетентните национални органи следва да вземат мерки за съвместна работа с консулските служби, служителите за връзка, органите за закрила на детето и международни и неправителствени организации в страната на връщане, като използват пълноценно наличните канали за трансгранично сътрудничество.

| — | Доброволно напускане на малолетни или непълнолетни лица: по принцип член 10, параграф 2 се прилага само за ситуации, в които малолетното или непълнолетно лице е изведено, и не за ситуации, в които то напуска държавата членка доброволно. Като се има предвид задължението на държавите членки, произтичащо от изискването за съобразяване с висшите интереси на детето, се препоръчва да се направи също така оценка на ситуацията в семейството, както и на ситуацията и на условията на приемане в държавата на връщане в случаите на доброволно напускане. |
| --- | --- |

—

Доброволно напускане на малолетни или непълнолетни лица: по принцип член 10, параграф 2 се прилага само за ситуации, в които малолетното или непълнолетно лице е изведено, и не за ситуации, в които то напуска държавата членка доброволно. Като се има предвид задължението на държавите членки, произтичащо от изискването за съобразяване с висшите интереси на детето, се препоръчва да се направи също така оценка на ситуацията в семейството, както и на ситуацията и на условията на приемане в държавата на връщане в случаите на доброволно напускане.

| — | Пригодността на приемните центрове в държавата на връщане трябва да се преценява за всеки отделен случай, като се вземат предвид конкретните обстоятелства и възрастта на върнатото малолетно или непълнолетно лице. Самото приемане от граничната полиция в държавата на връщане без всички необходими последващи или съпътстващи мерки не може да се счита за „подходящо приемане“. Държавите членки следва да отделят специално внимание на наличието на подходящо жилищно настаняване и на достъпа до здравни грижи и образование в държавата на връщане. Държавите членки трябва да спазват член 20 от Конвенцията на ООН за правата на детето и се насърчават да изпълняват насоките на ООН за алтернативна грижа за деца (57). |
| --- | --- |

—

Пригодността на приемните центрове в държавата на връщане трябва да се преценява за всеки отделен случай, като се вземат предвид конкретните обстоятелства и възрастта на върнатото малолетно или непълнолетно лице. Самото приемане от граничната полиция в държавата на връщане без всички необходими последващи или съпътстващи мерки не може да се счита за „подходящо приемане“. Държавите членки следва да отделят специално внимание на наличието на подходящо жилищно настаняване и на достъпа до здравни грижи и образование в държавата на връщане. Държавите членки трябва да спазват член 20 от Конвенцията на ООН за правата на детето и се насърчават да изпълняват насоките на ООН за алтернативна грижа за деца (57).

11.   ЗАБРАНИ ЗА ВЛИЗАНЕ

Правно основание: Директива за връщането — член 3, точка 6 и член 11

„Забрана за влизане“ е административно или съдебно решение или акт, с което/който се забраняват влизането и престоят на територията на държавите членки за определен период, придружаващ(о) решение за връщане.

Решенията за връщане се придружават от забрана за влизане:

| а) | ако не е предоставен срок за доброволно напускане; или |
| --- | --- |

а)

ако не е предоставен срок за доброволно напускане; или

| б) | ако задължението за връщане не е било изпълнено. |
| --- | --- |

б)

ако задължението за връщане не е било изпълнено.

В останалите случаи решенията за връщане могат да бъдат придружени от забрана за влизане.

Продължителността на забраната за влизане се определя, като надлежно се вземат предвид всички обстоятелства от значение за отделния случай, и по принцип не надвишава пет години. Тя може обаче да надвиши пет години, ако гражданинът на трета страна представлява сериозна заплаха за обществения ред, обществената или националната сигурност.

Забраните за влизане, свързани с връщане, предвидени в Директивата за връщането, целят превантивно действие и засилване на доверието в политиката на ЕС за връщането, като изпращат ясното послание, че на тези, които не спазват правилата за миграция в държавите — членки на ЕС, няма да бъде разрешено да влязат повторно в която и да било държава — членка на ЕС, за определен период от време.

Директивата задължава държавите членки да издават забрана за влизане в два определени случая: i) когато не е бил предоставен срок за доброволно напускане и ii) когато задължението за връщане не е било изпълнено.

Във всички останали случаи решенията за връщане могат да бъдат придружени от забрана за влизане.

Продължителността на забраната за влизане трябва да бъде определена, като се вземат предвид всички свързани обстоятелства по конкретния случай. По принцип тя следва да не надвишава пет години. Само в случаи на сериозна заплаха за обществения ред, обществената сигурност или националната сигурност забраната за влизане може да бъде издадена за по-дълъг срок.

Правилата относно забраните за влизане, свързани с връщане, съгласно Директивата за връщането не засягат забраните за влизане, издадени за цели, които не са свързани с миграцията, като например забраните за влизане по отношение на граждани на трети страни, които са извършили тежки престъпления или за които има ясни сведения, сочещи за намерение за извършване на такива престъпления (член 24, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1987/2006 на Европейския парламент и на Съвета (58) (Регламент за ШИС II), или забраните за влизане, представляващи ограничителна мярка, приета в съответствие с глава 2 на дял V от ДЕС, включително мерки за прилагане на забрани за пътуване, издадени от Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации.

11.1.   Действие в целия ЕС

Една забрана за влизане забранява влизане на територията на всички държави членки: формулировката на съображение 14 от Директивата за връщането и систематичното сравнение на всички езикови версии на Директивата (по-специално текстовете на английски и френски език) ясно показват, че една забрана за влизане забранява влизането и престоя на територията на всички държави членки. Версията на датски език, в която се използва единствено число (ophold på en medlemsstats), съдържа очевидна грешка в превода. Действието в целия ЕС на забраната за влизане е една от ключовите европейски добавени стойности на Директивата. Действието в целия ЕС на забраната за влизане трябва да бъде ясно посочено в решението за забрана за влизане, издадено на гражданин на трета страна.

Забраните за влизане са задължителни за всички държави членки, обвързани от Директивата за връщането, т.е. всички държави членки (с изключение на Великобритания и Ирландия) и асоциираните към Шенген държави (Швейцария, Норвегия, Исландия и Лихтенщайн).

Информиране на другите държави членки относно издадени забрани за влизане: от съществено значение е да се информират останалите държави членки за всички забрани за влизане, които са били издадени. Въвеждането на сигнал за забрана за влизане в ШИС в прилагане на член 24, параграф 3 от Регламента за ШИС II е основният, но не единственият начин за информиране на другите държави членки, че съществува забрана за влизане, и за осигуряване на успешното ѝ изпълнение. Поради това държавите членки следва да осигурят систематично въвеждане на сигналите за забрани за влизане в ШИС. По отношение на държавите членки, които нямат достъп до ШИС, обменът на информация може да се постигне чрез други канали (например двустранни контакти).

Изцяло национални забрани за влизане: Издаването на изцяло национални забрани за влизане, свързани с миграцията, не е съвместимо с Директивата за връщането. Националното законодателство трябва да предвижда, че забраните за влизане, издадени във връзка с решения за връщане, забраняват влизането и престоя във всички държави членки, например чрез установяване на задължение за систематично въвеждане на всички такива забрани за влизане в ШИС. Когато гражданин на трета страна, за когото е издадена забрана за влизане от държава членка A, има разрешение за пребиваване, издадено от държава членка Б, и когато държавата членка Б не желае да отмени това разрешение, след консултация съгласно член 25 от Шенгенската конвенция, предвидена в член 11, параграф 4 от Директивата за връщането, държавата членка A оттегля забраната за влизане в ЕС, но може да постави гражданина на трета страна в своя национален списък на сигнали съгласно член 25, параграф 2, последно изречение от Шенгенската конвенция (lex specialis) (вж. също раздел 11.8).

11.2.   Използване на ШИС II

Регистриране на забрани за влизане в ШИС: според настоящото приложимо законодателство държавите членки могат да регистрират в ШИС сигнали, свързани със забрани за влизане, издадени в съответствие с Директивата за връщането, но не са задължени да го правят. Въпреки това, с цел да се осигури пълното прилагане на европейското измерение на забраните за влизане, издадени по силата на Директивата за връщането, държавите членки следва систематично да извършват такова регистриране.

Връзка между прегледа в тригодишен срок на сигналите, въведени в ШИС (съгласно член 112 от Шенгенската конвенция и член 29 от Регламента за ШИС II), и срока на забраната за влизане, определен съгласно Директивата за връщането: прегледът на сигналите, въведени в ШИС, е процедурно изискване, целящо да се гарантира, че сигналите се съхраняват само за времето, необходимо за постигане на целта, за която са били въведени. Той не влияе на решението по същество на държавите членки за определяне на срока на дадена забрана за влизане в съответствие с разпоредбите на Директивата за връщането. Ако към момента на прегледа в тригодишен срок една забрана за влизане, наложена по силата на Директивата за връщането, все още е в сила (например забраната е била наложена за 5 години и междувременно не е била оттеглена), държавите членки могат да запазят сигнала в ШИС за оставащия период от две години, ако сигналът все още е необходим с оглед на приложимите критерии за оценка, а именно член 11 от Директивата за връщането във връзка с член 112, параграф 4 от Шенгенската конвенция или с член 29, параграф 4 от Регламента за ШИС II.

11.3.   Процедурни аспекти

Издаване на забрана за влизане при напускане на границата по задочна процедура (например в случаи на лица, просрочили визите си, които се явяват пред граничния контрол на летището малко преди заминаването): нищо не възпрепятства държавите членки да започнат процедура за връщане при установяване на просрочването на разрешения с визата престой и да издадат решение за връщане (вж. раздел 5.1), придружено от забрана за влизане по задочна процедура, ако:

| 1) | националното административно право предвижда възможността за задочни процедури; и |
| --- | --- |

1)

националното административно право предвижда възможността за задочни процедури; и

| 2) | тези национални процедури са в съответствие с общите принципи на правото на Съюза и основните права, залегнали в Хартата на основните права, и по-специално правото на изслушване и правото на съдебна защита и на справедлив процес. |
| --- | --- |

2)

тези национални процедури са в съответствие с общите принципи на правото на Съюза и основните права, залегнали в Хартата на основните права, и по-специално правото на изслушване и правото на съдебна защита и на справедлив процес.

Издаване на забрана за влизане на подлежащи на връщане лица, които не са изпълнили задължението за връщане в срока за доброволно напускане към момента на напускане: забрана за влизане се налага на по-късен етап (например при напускане) като съпътстващ и последващ елемент от вече издадено решение за връщане, ако подлежащото на връщане лице не е спазило задължението за връщане в срока за доброволно напускане.

Присъствие на територията на държава членка: незаконният престой е основна предпоставка за издаването на решение за връщане и придружаваща забрана за влизане. Дадена държава членка не може да издаде решение за връщане и придружаваща забрана за влизане на лица, които не пребивават на нейна територия. В ситуация, при която лицето се е укрило (например след получаване на отрицателно решение по молба за убежище), но все още може да се предположи, че се намира на територията на съответната държава членка, решение за връщане (включително забрана за влизане) може да бъде прието по задочна процедура съгласно националното законодателство.

Незаконен престой в миналото: държавите членки не могат да издадат решение за връщане и придружаваща забрана за влизане в съответствие с Директивата за връщането за лица, които не се намират на тяхна територия, включително граждани на трети страни, които преди това (в миналото) са имали незаконен престой и са били върнати в трета страна, преди незаконният им престой да е бил установен. Ако тези лица влязат отново в държава членка и са приети мерки съгласно Директивата за връщането (решение за връщане, забрана за влизане), предишните незаконни престои могат да се вземат предвид като утежняващо обстоятелство при определяне на продължителността на забраната за влизане. Предишните незаконни престои на територията на други държави членки също могат да бъдат взети предвид като утежняващо обстоятелство при определяне на продължителността на забраната за влизане.

11.4.   Причини за издаване на забрани за влизане

Директивата за връщането задължава държавите членки да издават забрана за влизане в два определени случая:

| 1) | когато не е предоставен срок за доброволно напускане; или |
| --- | --- |

1)

когато не е предоставен срок за доброволно напускане; или

| 2) | когато задължението за връщане не е било изпълнено. |
| --- | --- |

2)

когато задължението за връщане не е било изпълнено.

Във всички останали случаи (всички решения за връщане, приети по силата на Директивата за връщането, които не попадат в рамките на двата определени случая) решенията за връщане могат да бъдат придружени от забрана за влизане. Това означава, че може да се предвиди забрана за влизане дори ако лицето е напуснало доброволно. Въпреки това държавите членки разполагат със свобода на преценка в това отношение и се насърчават да я упражняват по начин, който поощрява доброволното напускане.

11.5.   Продължителност на забраните за влизане

Продължителността на забраната за влизане се определя в съответствие с националното законодателство, транспониращо Директивата за връщането, като се вземат предвид всички обстоятелства от значение в отделния случай. При определяне на продължителността на забраната за влизане специално внимание следва да се отдели на утежняващи или смекчаващи обстоятелства, известни на издаващия орган, като например дали:

| — | по отношение на гражданина на трета страна вече е било издадено решение за връщане или заповед за извеждане, |
| --- | --- |

—

по отношение на гражданина на трета страна вече е било издадено решение за връщане или заповед за извеждане,

| — | гражданинът на трета страна вече е получил помощ за доброволно напускане и/или реинтеграция, |
| --- | --- |

—

гражданинът на трета страна вече е получил помощ за доброволно напускане и/или реинтеграция,

| — | гражданинът на трета страна е влязъл без разрешение на територията на дадена държава членка, докато все още е била в сила забрана за влизане, |
| --- | --- |

—

гражданинът на трета страна е влязъл без разрешение на територията на дадена държава членка, докато все още е била в сила забрана за влизане,

| — | гражданинът на трета страна е съдействал или е показал нежелание да окаже съдействие в процедурата за връщане, |
| --- | --- |

—

гражданинът на трета страна е съдействал или е показал нежелание да окаже съдействие в процедурата за връщане,

| — | гражданинът на трета страна е показал готовност да напусне доброволно. |
| --- | --- |

—

гражданинът на трета страна е показал готовност да напусне доброволно.

Като общо правило продължителността на забраната за влизане не трябва да надвишава 5 години. При определяне на конкретната продължителност на забраната за влизане държавите членки са задължени да извършват индивидуална оценка на всички обстоятелства, които са от значение, и да спазват принципа на пропорционалност. Дадена държава членка може да предвиди различни срокове за типични категории случаи, като например 3 години като общо стандартно правило, 5 години при утежняващи обстоятелства (например неколкократни нарушения на миграционното право) и 1 година при смекчаващи обстоятелства (например нарушения, извършени само поради небрежност), като общи насоки за прилагане, но трябва да се гарантира, че всеки случай се оценява отделно в съответствие с принципа на пропорционалност. Държавите членки могат да определят в своите национални законодателства или административни разпоредби общите критерии, които ще бъдат вземани под внимание за индивидуално определяне на продължителността на забраната за влизане в съответствие с член 11, параграф 2 от Директивата за връщането.

Сериозна заплаха за обществения ред, обществената сигурност или националната сигурност: в случаи на сериозна заплаха за обществения ред, обществената сигурност или националната сигурност забраните за влизане могат да бъдат издавани за срок, по-дълъг от 5 години. Факторите, които могат да бъдат взети предвид от държавите членки за определяне на такава заплаха, могат да бъдат престъпления, както и тежки административни нарушения (например многократно използване на фалшиви документи за самоличност; многократни умишлени нарушения на миграционното право). За нито един от тези фактори обаче не може да се счита, че представлява автоматично и сам по себе си заплаха за обществения ред: държавите членки са длъжни винаги да извършват индивидуална проверка на всички обстоятелства, които са от значение, и да спазват принципа на пропорционалност.

Директивата за връщането не дава определение за точното значение на тази формулировка, а съдебната практика на Съда относно използването на тази формулировка в други директиви за миграцията и в контекста на свободното движение не се прилага пряко в контекста на Директивата за връщането, тъй като разглежданите въпроси и контекстът са различни. Въпреки това някои съображения, съдържащи се в съдебната практика на Съда (по-специално относно хоризонтални понятия като пропорционалност и полезно действие на директивите), могат да дадат известни насоки: в раздел 3 на Съобщението относно насоки за по-добро транспониране и прилагане на Директива 2004/38/ЕО относно правото на граждани на Съюза и на членове на техните семейства да се движат и да пребивават свободно на територията на държавите членки
   (59) Комисията предостави подробни насоки относно тълкуването на понятията „обществен ред“ и „обществена сигурност“ в контекста на свободното движение. Освен това сравнителна информация за тълкуванията, дадени на тези термини от държавите членки в контекста на миграцията, може да бъде взета от резултатите от ad-hoc проучване на ЕММ (140) относно разбирането на понятията „обществен ред“ и „обществената сигурност“
  . В точка 48 от своето решение по дело C-554/13, Zh. и O., в което се разглежда понятието „обществен ред“ в контекста на Директивата за връщането (вж. раздел 6.3), Съдът изрично потвърди, че могат да се правят аналогии с неговата съдебна практика относно Директива 2004/38/ЕО (решение по дело C-430/10, Гайдаров
   (60), точка 32).

Продължителност на забраните за влизане, свързани с обществения ред: продължителността на забраните за влизане, свързани с обществения ред, трябва да се определя индивидуално, като се вземат предвид тежестта на престъпленията, извършени от гражданите на трети страни, съответните рискове за обществения ред, обществената сигурност или националната сигурност и индивидуалното положение на засегнатите лица. Принципът на пропорционалност трябва да бъде спазен при всички случаи. Систематичното издаване на пожизнени забрани за влизане във всички случаи, свързани с обществения ред (без да се прави разграничение в зависимост от тежестта на престъпленията и рисковете), е в противоречие с Директивата. Дадена държава членка може да предвиди различни срокове за типични категории случаи,като например 10 години като общо стандартно правило за случаите, свързани с обществения ред, и 20 години приособено тежки обстоятелства. Държавите членки следва да предвидят възможност за преразглеждане на решението за забрана за влизане, и по-специално дали все още са налице условията, които го обосновават, служебно или по молба на засегнатото лице.

Допълнително уточнение:

| | Без забрани за влизане за неограничен срок: продължителността на забраната за влизане е ключов елемент от решението за забрана за влизане. Тя трябва да се определя служебно предварително за всеки отделен случай. Съдът изрично потвърди това в решението си по дело C-297/12, Filev и Osmani (точки 27 и 34): „
  Налага се изводът, че от израза „[п]родължителността на забраната за влизане се определя“ ясно следва, че държавите членки са длъжни да ограничат действието във времето, по принцип най-много до пет години, на всяка забрана за влизане, и то независимо от подадената за тази цел молба от съответния гражданин на трета страна. [...] член 11, параграф 2 от Директива 2008/115/ЕО трябва да се тълкува в смисъл, че не допуска национална разпоредба [...], според която продължителността на забраната за влизане може да бъде ограничена само ако засегнатият гражданин на трета страна е подал молба за такова ограничение
  “. |
| --- | --- |

Без забрани за влизане за неограничен срок: продължителността на забраната за влизане е ключов елемент от решението за забрана за влизане. Тя трябва да се определя служебно предварително за всеки отделен случай. Съдът изрично потвърди това в решението си по дело C-297/12, Filev и Osmani (точки 27 и 34): „
  Налага се изводът, че от израза „[п]родължителността на забраната за влизане се определя“ ясно следва, че държавите членки са длъжни да ограничат действието във времето, по принцип най-много до пет години, на всяка забрана за влизане, и то независимо от подадената за тази цел молба от съответния гражданин на трета страна. [...] член 11, параграф 2 от Директива 2008/115/ЕО трябва да се тълкува в смисъл, че не допуска национална разпоредба [...], според която продължителността на забраната за влизане може да бъде ограничена само ако засегнатият гражданин на трета страна е подал молба за такова ограничение
  “.

| | Моментът, от който започва да тече срокът: Директивата за връщането не определя изрично момента, от който се изчислява продължителността на прилагане на забраната за влизане. В дело C-225/16, Ouhrami
   (61), Съдът внесе яснота по въпроса. |
| --- | --- |

Моментът, от който започва да тече срокът: Директивата за връщането не определя изрично момента, от който се изчислява продължителността на прилагане на забраната за влизане. В дело C-225/16, Ouhrami
   (61), Съдът внесе яснота по въпроса.

| | Съдът поясни, че определянето на момента, от който трябва да се изчислява продължителността на забраната за влизане, не може да бъде оставено на преценката на всяка държава членка, тъй като това би застрашило постигането на целта на Директивата за връщането, както и на целта на забраните за влизане. Съдът заключи, че „
  по този начин от текста, структурата и целта на Директива 2008/115/ЕО следва, че срокът на действие на забраната за влизане започва да тече едва от датата, на която заинтересованото лице действително е напуснало територията на държавите членки
  “ (точка 53). В действителност, ако една забрана за влизане влезе в сила преди действителното напускане на гражданина на трета страна, нейната продължителност ще бъде неправомерно съкратена. |
| --- | --- |

Съдът поясни, че определянето на момента, от който трябва да се изчислява продължителността на забраната за влизане, не може да бъде оставено на преценката на всяка държава членка, тъй като това би застрашило постигането на целта на Директивата за връщането, както и на целта на забраните за влизане. Съдът заключи, че „
  по този начин от текста, структурата и целта на Директива 2008/115/ЕО следва, че срокът на действие на забраната за влизане започва да тече едва от датата, на която заинтересованото лице действително е напуснало територията на държавите членки
  “ (точка 53). В действителност, ако една забрана за влизане влезе в сила преди действителното напускане на гражданина на трета страна, нейната продължителност ще бъде неправомерно съкратена.

| | Поради тази причина Съдът реши, че „
  предвидената в тази разпоредба продължителност на забраната за влизане [...] трябва да се изчислява от датата, на която заинтересованото лице действително е напуснало територията на държавите членки
  “ (точка 58). |
| --- | --- |

Поради тази причина Съдът реши, че „
  предвидената в тази разпоредба продължителност на забраната за влизане [...] трябва да се изчислява от датата, на която заинтересованото лице действително е напуснало територията на държавите членки
  “ (точка 58).

| | Държавите членки следва да установят начини за потвърждаване и проверка на действителната дата на напускане на гражданите на трети страни (вж. раздели 6.4 и 6.6), за да се гарантира, че забраните за влизане започват да се прилагат от момента, в който те действително напускат територията на държавите членки. |
| --- | --- |

Държавите членки следва да установят начини за потвърждаване и проверка на действителната дата на напускане на гражданите на трети страни (вж. раздели 6.4 и 6.6), за да се гарантира, че забраните за влизане започват да се прилагат от момента, в който те действително напускат територията на държавите членки.

11.6.   Оттегляне, съкращаване на продължителността и спиране на действието на забраните за влизане

Правно основание: Директива за връщането — член 11, параграф 3

Първа алинея: Държавите членки разглеждат възможността да оттеглят или да спрат действието на забрана за влизане в случаите, когато гражданин на трета страна, по отношение на когото е налице забрана за влизане, издадена в съответствие с параграф 1, втора алинея, може да докаже, че е напуснал територията на съответната държава членка при пълно спазване на решението за връщане.

Възможността да се спре действието на забрана за влизане или тя да се оттегли в случаите, когато подлежащото на връщане лице е напуснало територията на държава членка при пълно спазване на решението за връщане (а именно в определения срок за доброволно напускане), трябва да се използва като стимул за насърчаване на доброволното напускане. Държавите членки трябва да предвидят в своите национални законодателства и административни практики възможност за подаване на молба за оттегляне или спиране на действието на забрана за влизане при такива обстоятелства. Трябва да се положат усилия тези процедури да бъдат леснодостъпни за подлежащото на връщане лице и работещи на практика. Съществуват различни възможности, които позволяват на подлежащото на връщане лице да представи доказателства по отношение на своето отпътуване от територията на ЕС, като например: печат за излизане в паспорта на подлежащото на връщане лице, данни от национални гранични системи или отчитане на подлежащото на връщане лице в консулско представителство на държава членка в трета страна.

Съкращаване на продължителността на забраните за влизане: държавите членки имат свободата да съкращават продължителността на съществуваща забрана за влизане при обстоятелствата, разгледани в член 11, параграф 3 от Директивата за връщането. Възможността за държавите членки да оттеглят забрана за влизане в съответствие с член 11, параграф 3 може да се тълкува като включваща и частично оттегляне (т.е. съкращаване на продължителността) на забрана за влизане.

Втора алинея: Без да се засяга параграф 1, първа алинея, буква б) и при условие че съответният гражданин на трета страна не представлява заплаха за обществения ред, обществената или националната сигурност, забрана за влизане не се издава по отношение на жертвите на трафик на хора, на които е дадено разрешение за пребиваване съгласно Директива 2004/81/ЕО.

Жертвите на трафик, на които по-рано е било издадено разрешение за пребиваване в съответствие с Директива 2004/81/ЕО, не трябва да получават забрана за влизане, освен ако засегнатото лице не е спазило задължение за връщане в срока за доброволно напускане или ако засегнатото лице представлява заплаха за обществения ред. Това правило се прилага само за периоди на незаконен престой непосредствено след законен престой, попадащ в обхвата на Директива 2004/81/ЕО, и не създава пожизнено освобождаване за предишни притежатели на такива разрешения.

Трета алинея: Държавите членки могат да се въздържат от издаването на забрана за влизане или да оттеглят или спрат действието на такава забрана в отделни случаи по хуманитарни причини.

Държавите членки са свободни да не издават забрани за влизане в отделни случаи, а именно в задължителните случаи, предвидени в член 11, параграф 1, букви а) и б) от Директивата за връщането, само по хуманитарни причини; необходимо е тези причини да бъдат определени на национално равнище. Освен това държавите членки имат право да оттеглят съществуващи забрани за влизане или да спрат действието им по хуманитарни причини.

Тази незадължителна клауза дава на държавите членки възможността да се възползват от нея в съответствие с националните си законодателства и административни практики.

Четвърта алинея: Държавите членки могат да оттеглят или да спрат действието на забрана за влизане в отделни случаи или определени категории случаи по други причини.

Държавите членки са свободни да оттеглят съществуваща забрана за влизане или да спрат нейното действие по причини, които са различни от хуманитарните и които се определят на национално равнище.

В случаи на хуманитарни катастрофи (като земетресения, други природни бедствия или въоръжени конфликти) в трети страни, които могат да доведат до масово навлизане на разселени лица, официалните процедури за оттегляне на забрани за влизане в отделни случаи могат да отнемат твърде много време и не са приложими. Следователно съществува възможност да се предвиди хоризонтално спиране на действието или оттегляне на съществуващи забрани за влизане, свързани със засегнатите групи лица.

Може да възникне необходимост от оттеглянето на валидно издадени съгласно Директивата за връщането забрани за влизане и във връзка с граждани на трети страни, които на по-късен етап могат да докажат, че се ползват от правото на свободно движение съгласно правото на Съюза, например ставайки членове на семейството на граждани на ЕС/ЕИО/Швейцария, като попадат в обхвата на член 21 от ДФЕС или Директива 2004/38/ЕО.

11.7.   Санкции за неспазване на забрана за влизане

Неспазването на забрана за влизане следва да бъде взето предвид от държавите членки при разглеждане на продължителността на по-нататъшна забрана за влизане. В този контекст съображение 14 от Директивата за връщането изрично предвижда, че „
  срокът на забраната за влизане следва да бъде определен, като надлежно се вземат предвид всички обстоятелства от значение в отделния случай, и неговата продължителност не бива, по принцип, да надвишава пет години. Във връзка с това следва да се отдели специално внимание на факта, че по отношение на засегнатия гражданин на трета страна вече е налице повече от едно решение за връщане или заповед за извеждане или че той е влязъл на територията на държава членка по време на действие на забрана за влизане
  “.

Директивата за връщането позволява на държавите членки да предвидят допълнителни санкции съгласно националното административно право (например глоба) с оглед на полезния ефект на Директивата и съответната съдебна практика на Съда във връзка с това. В този случай държавите членки не трябва да правят разлика между забраните за влизане, издадени от техните собствени национални органи или от органи на други държави членки, тъй като това би застрашило хармонизираното понятие за забрана за влизане в целия ЕС, предвидено в Директивата за връщането.

Държавите членки могат да приемат наказателноправни санкции срещу незаконно пребиваващи граждани на трети страни, които не са изпълнили валидна забрана за влизане след своето връщане (решение на Съда по дело C-290/14, Celaj, вж. раздел 4).

В член 11, параграф 5 от Директивата за връщането се пояснява, че разпоредбите относно забраните за влизане, свързани с връщане, се прилагат, без да се засяга правото на международна закрила съгласно достиженията на правото на ЕС в областта на убежището: това означава, че издадени по-рано забрани за влизане съгласно Директивата за връщането не могат да оправдаят връщането или наказването на граждани на трети страни, получили разрешение за влизане или престой в ЕС като лица, търсещи убежище или ползващи се с международна закрила — вж. решение на Съда по дело C-290/14, Celaj (точка 32). Действието на такива забрани за влизане следва да бъде спряно (поради образувани процедури за предоставяне на убежище) или те следва да бъдат оттеглени (след предоставянето на международна закрила).

11.8.   Консултации между държавите членки

Правно основание: Директива за връщането — член 11, параграф 4; Шенгенска конвенция — член 25

Когато държава членка разглежда възможността за издаване на разрешение за пребиваване или друго разрешение, което дава право на престой на гражданин на трета страна, по отношение на когото е налице забрана за влизане, издадена от друга държава членка, тя първо се консултира с държавата членка, издала забраната за влизане, и взема предвид нейните интереси съгласно член 25 от Конвенцията за прилагане на Споразумението от Шенген.

Член 25 от Шенгенската конвенция предвижда:

| 1. | Когато дадена държава членка предвижда издаване на разрешение за пребиваване, тя трябва систематично да извършва търсене в Шенгенската информационна система. Когато някоя държава членка предвижда издаване на разрешение за пребиваване на чужд гражданин, за който е подаден сигнал за целите на отказ за влизане, тя предварително се консултира с държавата членка, която е подала сигнала, и взема предвид нейните интереси; разрешението за пребиваване се издава само когато има сериозни основания, а именно такива от хуманитарен характер или свързани с международни задължения.


  Когато разрешението за пребиваване бъде издадено, държавата членка, която е подала сигнала, оттегля сигнала, но въпреки това може да включи съответния чужд гражданин в националния си списък на сигнали. |
| --- | --- |

1.

Когато дадена държава членка предвижда издаване на разрешение за пребиваване, тя трябва систематично да извършва търсене в Шенгенската информационна система. Когато някоя държава членка предвижда издаване на разрешение за пребиваване на чужд гражданин, за който е подаден сигнал за целите на отказ за влизане, тя предварително се консултира с държавата членка, която е подала сигнала, и взема предвид нейните интереси; разрешението за пребиваване се издава само когато има сериозни основания, а именно такива от хуманитарен характер или свързани с международни задължения.

Когато разрешението за пребиваване бъде издадено, държавата членка, която е подала сигнала, оттегля сигнала, но въпреки това може да включи съответния чужд гражданин в националния си списък на сигнали.

| 1а. | Преди подаването на сигнал за целите на отказ на влизане по смисъла на член 96 държавите членки проверяват националните си регистри за издадени визи за дългосрочно пребиваване или разрешения за пребиваване. |
| --- | --- |

1а.

Преди подаването на сигнал за целите на отказ на влизане по смисъла на член 96 държавите членки проверяват националните си регистри за издадени визи за дългосрочно пребиваване или разрешения за пребиваване.

| 2. | Когато се установи, че срещу чужд гражданин, който притежава валидно разрешение за пребиваване, издадено от една договаряща страна, е подаден сигнал за целите на отказ за влизане, договарящата страна, подала сигнала, се консултира с договарящата страна, която е издала разрешението за пребиваване, с цел да се определи дали са налице достатъчно основания за оттегляне на разрешението за пребиваване.


  Ако не бъде оттеглено разрешението за пребиваване, договарящата страна, която е подала сигнала, отменя сигнала, но въпреки това може да регистрира този чужд гражданин в националния си списък на сигнали. |
| --- | --- |

2.

Когато се установи, че срещу чужд гражданин, който притежава валидно разрешение за пребиваване, издадено от една договаряща страна, е подаден сигнал за целите на отказ за влизане, договарящата страна, подала сигнала, се консултира с договарящата страна, която е издала разрешението за пребиваване, с цел да се определи дали са налице достатъчно основания за оттегляне на разрешението за пребиваване.

Ако не бъде оттеглено разрешението за пребиваване, договарящата страна, която е подала сигнала, отменя сигнала, но въпреки това може да регистрира този чужд гражданин в националния си списък на сигнали.

| 3. | Параграфи 1 и 2 се прилагат по отношение на визи за дългосрочно пребиваване. |
| --- | --- |

3.

Параграфи 1 и 2 се прилагат по отношение на визи за дългосрочно пребиваване.

Член 25 от Шенгенската конвенция е пряко приложима разпоредба и може да се прилага от държавите членки, без да се транспонира в националното законодателство.

Само държавата членка, издаваща забраната за влизане (държава членка А), може да отмени забраната за влизане. Ако друга държава членка (държава членка Б) реши да издаде разрешение за пребиваване на същото лице (след консултация с държавата членка, издала забраната за влизане), държавата членка А е длъжна да оттегли сигнала (член 25, параграф 2 от Шенгенската конвенция), но въпреки това може да постави гражданина на трета страна в националния си списък на сигнали. Основанията за забрана за влизане, издадена от държавата членка A, и интересите на тази държава членка трябва да бъдат разгледани и взети под внимание от държавата членка Б преди издаването на разрешение за пребиваване или вземането на решение разрешението за пребиваване да не се оттегля (например за целите на събиране на семейство). За да може държавата членка Б надлежно да вземе предвид основанията за забраната за влизане, от съществено значение е държавата членка A да предостави своевременно съответната информация на държавата членка Б.

Държавите членки, които все още не прилагат изцяло шенгенските правила и поради това (все още) не могат да приложат директно член 25 от Шенгенската конвенция, все пак трябва да следват духа на член 11, параграф 4 от Директивата за връщането и да се свържат — в случай че разберат (от какъвто и да било източник на информация, включително от информация от заявителя), че по отношение на дадено лице има забрана за влизане, издадена от друга държава членка — с органите, издали забраната за влизане. Преди издаване на разрешение за пребиваване на лицето държавата членка следва да вземе предвид интересите на държавата членка, издала забраната за влизане.

11.9.   Стари забрани за влизане

Старите забрани за влизане, издадени преди 24 декември 2010 г., трябва да бъдат адаптирани в съответствие със стандартите, определени в член 11 от Директивата за връщането — т.е. максимален срок от 5 години, индивидуална оценка, задължение за оттегляне/обмисляне на оттеглянето при определени обстоятелства — ако действието им продължава след 24 декември 2010 г. и ако те все още не са в съответствие с материалноправните гаранции от член 11.

Адаптацията следва да се извърши по молба на засегнатото лице във всеки един момент или служебно в най-ранния възможен момент и в никакъв случай по-късно от редовното (на всеки 3 години) преразглеждане на забраните за влизане, предвидено за сигналите в ШИС.

В решението по дело C-297/12, Filev и Osmani (точки 39—41 и точка 44) Съдът изрично поясни: „
  В това отношение следва веднага да се отбележи, че посочената директива не съдържа никаква разпоредба, която да предвижда преходен режим относно решенията за забрана за влизане, приети, преди тя да започне да се прилага. От постоянната практика на Съда следва обаче, че новата правна норма се прилага незабавно, освен ако не е предвидено друго, към бъдещите последици на всяко положение, възникнало при действието на старата норма [...]. От това следва, че Директива 2008/115/ЕО се прилага спрямо възникналите след датата, на която тя започва да се прилага в съответната държава членка, последици от решенията за забрана за влизане, взети съгласно приложимите национални разпоредби преди тази дата. [...] От това следва, че член 11, параграф 2 от Директива 2008/115/ЕО не допуска запазването на действието на забрани за влизане с неограничена продължителност, наложени преди датата, от която се прилага Директива 2008/115/ЕО, [...] надхвърлящи максималната продължителност на забраната, предвидена в тази разпоредба, освен ако тези забрани за влизане са били постановени срещу граждани на трети страни, представляващи сериозна заплаха за обществения ред, обществената или националната сигурност
  “.

12.   ПРОЦЕДУРНИ ГАРАНЦИИ

12.1.   Право на добра администрация и право на изслушване

Правото на добра администрация е основно право, признато като общ принцип в правото на ЕС, заложено в Хартата на основните права и представляващо неразделна част от правния ред на ЕС. Това право включва правото на всяко лице да бъде изслушано преди предприемането на каквато и да било индивидуална мярка, която би засегнала неблагоприятно съответното лице или би засегнала в значителна степен неговите интереси, и то е съставна част от зачитането на правото на защита — друг общ принцип на правото на ЕС.

В своите решения по дело C-383/13, G. и R.
   (62) и по дело C-249/13, Boudjlida
   (63) Съдът предостави важно пояснение относно правото на изслушване във връзка с решенията за връщане и за задържане. Тези съдебни решения предполагат, че държавите членки трябва винаги да спазват долупосочените гаранции при вземането на решения, свързани с връщане (т.е. решение за връщане, решения за забрана за влизане, решения за извеждане, заповед за задържане), въпреки че това може да не е изрично посочено в съответните членове на Директивата за връщането:

| 1) | правото на всяко лице да бъде изслушвано, преди срещу него да бъде предприета индивидуална мярка, която би имала неблагоприятни последици за него; |
| --- | --- |

1)

правото на всяко лице да бъде изслушвано, преди срещу него да бъде предприета индивидуална мярка, която би имала неблагоприятни последици за него;

| 2) | правото на достъп на всяко лице до документите, които се отнасят до него, и на анализ на всички доказателства, използвани срещу него, служещи за обосновка на дадено решение от страна на компетентен национален орган, като се зачитат легитимните интереси, свързани с поверителността и професионалната и служебната тайна; |
| --- | --- |

2)

правото на достъп на всяко лице до документите, които се отнасят до него, и на анализ на всички доказателства, използвани срещу него, служещи за обосновка на дадено решение от страна на компетентен национален орган, като се зачитат легитимните интереси, свързани с поверителността и професионалната и служебната тайна;

| 3) | правото на всяко лице да се обърне за помощ към правен съветник преди приемането на решение за връщане, при условие че упражняването на това право не засяга надлежния ход на процедурата за връщане и не намалява ефективното прилагане на Директивата. Това не поражда задължение за държавите членки да поемат разходите за тази помощ; |
| --- | --- |

3)

правото на всяко лице да се обърне за помощ към правен съветник преди приемането на решение за връщане, при условие че упражняването на това право не засяга надлежния ход на процедурата за връщане и не намалява ефективното прилагане на Директивата. Това не поражда задължение за държавите членки да поемат разходите за тази помощ;

| 4) | задължението на администрацията да обърне необходимото внимание на забележките от страна на засегнатото лице и да разгледа внимателно и безпристрастно всички съответни аспекти на конкретния случай; |
| --- | --- |

4)

задължението на администрацията да обърне необходимото внимание на забележките от страна на засегнатото лице и да разгледа внимателно и безпристрастно всички съответни аспекти на конкретния случай;

| 5) | задължението на администрацията да мотивира своите решения. |
| --- | --- |

5)

задължението на администрацията да мотивира своите решения.

Държавите членки се ползват със значителна свобода на преценка за това как да предоставят правото на изслушване на практика: незачитането на това право прави решението недействително само доколкото резултатът от процедурата би бил различен, ако правото бъде зачетено (решение на Съда по дело C-383/13, G. и R., точка 38).

Освен това орган на държава членка може да не изслуша гражданин на трета страна специално що се отнася до решение за връщане, когато, след като органът е установил, че гражданинът на трета страна пребивава незаконно на територията на държавата в рамките на предходна процедура за убежище, по която правото на изслушване на това лице е било изцяло зачетено, той обмисля приемането на решение за връщане (решение на Съда по дело C-166/13, Mukarubega
   (64)). Логиката, посочена в решението по делото Mukarubega, е следната: „
  правото на лицето да бъде изслушано [преди приемането на решение за връщане] не може да се използва като инструмент за неограничено възобновяване на административната процедура и това е с цел да се запази балансът между основното право на заинтересованото лице да бъде изслушано преди приемането на увреждащо го решение и задължението на държавите членки за борба с незаконната имиграция
  “.

Тази логика може да се прилага и в различни групи от случаи, като например посочените в член 6, параграф 6 от Директивата за връщането (решение за прекратяване на законен престой, съчетано с решение за връщане), и от това следва, че не е необходима повторна оценка на риска от нарушаване на принципа на забрана за връщане, ако спазването на този принцип вече е било оценено в предходни процедури, ако оценката е окончателна и ако няма промяна в индивидуалната ситуация на засегнатия гражданин на трета страна. В същия дух следва да бъде избягвана повторната оценка на други елементи, които биха могли да бъдат използвани за предотвратяването на връщането. Държавите членки следва да предприемат мерки за избягване на такива повторни оценки, например чрез сливане в една процедурна стъпка, доколкото е възможно, на административните изслушвания на компетентните национални органи за различни цели (например подновяване или предоставяне на разрешение за пребиваване, определяне на правото на влизане на територията на държава членка, окончателно отрицателно решение по молба за международна закрила), при условие че правото на изслушване е изцяло зачетено. За тази цел могат да бъдат разработени новаторски инструменти, например за видеоконферентна връзка. Държавите членки трябва да гарантират, че прилагането на тези мерки не застрашава зачитането на процедурните гаранции, и следва да обръщат специално внимание на лицата, нуждаещи се от специални процедурни гаранции, особено малолетните или непълнолетни лица (вж. по-долу).

Правото на изслушване включва право на изслушване във връзка с възможното прилагане на член 5 и член 6, параграфи 2—5 от Директивата за връщането и с подробните условия за връщане, като например позволения срок за доброволно напускане и дали връщането е доброволно или принудително. Органът не трябва обаче да предупреждава гражданина на трета страна преди изслушването, че планира да приеме решение за връщане, нито да оповестява информация, на която възнамерява да се позове, за да обоснове това решение, нито да предвиди срок за размисъл, при положение че посоченият гражданин на трета страна има възможност реално да изложи становището си във връзка с незаконността на своя престой и съображения по силата на националното право срещу приемането на решение за връщане от посочения орган (вж. решение на Съда по дело C-249/13, Boudjlida).

Процедурните гаранции от членове 12 и 13 от Директивата за връщането следва да се прилагат за всички решения, свързани с връщане, и не трябва да се ограничават до трите вида решения, изрично посочени в член 12, параграф 1 от Директивата за връщането.

Правото на малолетно или непълнолетно лице да бъде изслушано в процедури по връщане, в които то участва или които го засягат, трябва да бъде зачитано. В съответствие с член 12 от Конвенцията за правата на детето и с оглед на Общ коментар No 12 на Комитета на ООН по правата на детето относно правото на детето да бъде изслушано (65), засегнатите малолетни или непълнолетни лица трябва да бъдат изслушани лично или посредством представител или подходящ орган; правото на свободно изразяване на мнение трябва да бъде зачитано и трябва да се отдаде необходимата тежест на мнението на малолетните или непълнолетни лица в съответствие с тяхната възраст и зрялост и като се вземат под внимание всякакви затруднения при комуникацията, които е възможно те да имат, за да може участието им да бъде пълноценно.

За да се осигури на практика зачитането на правото на малолетното или непълнолетно лице да бъде изслушано, приетите от държавите членки мерки следва да бъдат ръководени от следните ключови принципи:

| — | изразяването на мнение е избор, а не задължение, |
| --- | --- |

—

изразяването на мнение е избор, а не задължение,

| — | правото на изслушване не следва да зависи от възрастови граници, нито от други произволни ограничения в правото или практиката, |
| --- | --- |

—

правото на изслушване не следва да зависи от възрастови граници, нито от други произволни ограничения в правото или практиката,

| — | малолетното или непълнолетно лице следва да бъде изслушано в среда, която е подходяща с оглед на неговите потребности, |
| --- | --- |

—

малолетното или непълнолетно лице следва да бъде изслушано в среда, която е подходяща с оглед на неговите потребности,

| — | средствата, които се използват за прилагане на правото на изслушване, следва да бъдат адаптирани към степента на разбиране и способността за комуникация и да отчитат обстоятелствата по случая, |
| --- | --- |

—

средствата, които се използват за прилагане на правото на изслушване, следва да бъдат адаптирани към степента на разбиране и способността за комуникация и да отчитат обстоятелствата по случая,

| — | при пълно отчитане на нуждата от защита на малолетните или непълнолетни лица от посегателство малолетното или непълнолетно лице следва да не бъде интервюирано по-често от необходимото, |
| --- | --- |

—

при пълно отчитане на нуждата от защита на малолетните или непълнолетни лица от посегателство малолетното или непълнолетно лице следва да не бъде интервюирано по-често от необходимото,

| — | за улесняване на изразяването на мнение може да бъдат необходими специални мерки за малолетно или непълнолетно лице, което се намира в особено уязвима ситуация, включително предоставянето на услуги за устен и писмен превод. |
| --- | --- |

—

за улесняване на изразяването на мнение може да бъдат необходими специални мерки за малолетно или непълнолетно лице, което се намира в особено уязвима ситуация, включително предоставянето на услуги за устен и писмен превод.

Събиране на информация относно контрабандна дейност: в съответствие с приоритетите, установени в Плана за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти (2015—2020 г.)
   (66), и по-специално с необходимостта от подобряване на събирането и обмена на информация, Комисията препоръчва държавите членки да въведат подходящи механизми, за да се осигури системно събиране на информация от граждани на трети страни, заловени в нарушение, при пълно спазване на основните права и на достиженията на правото на ЕС в областта на убежището. При предоставяне на правото на изслушване преди приемането на решение за връщане държавите членки се насърчават да поканят подлежащите на връщане лица да споделят информация, с която те може би разполагат, относно начина на действие и маршрутите на контрабандните мрежи, относно връзки с трафика на хора и други престъпления и относно финансови трансфери. Информацията, получена в този контекст, следва да се събира и обменя между съответните (имиграционни, гранични, полицейски) органи и агенции както на национално равнище, така и на равнище ЕС, в съответствие с националното законодателство и най-добрите практики, обменени на съответните форуми на ЕС.

12.2.   Решения, свързани с връщане

Директивата за връщането изрично урежда редица различни решения, свързани с връщане, а именно:

| 1) | решения за връщане (член 3, точка 4 и член 6, параграф 1); |
| --- | --- |

1)

решения за връщане (член 3, точка 4 и член 6, параграф 1);

| 2) | решения за предоставяне на срок за доброволно напускане, както и за удължаване на този срок (член 7); |
| --- | --- |

2)

решения за предоставяне на срок за доброволно напускане, както и за удължаване на този срок (член 7);

| 3) | решения за извеждане (член 8, параграф 3); |
| --- | --- |

3)

решения за извеждане (член 8, параграф 3);

| 4) | решения за отлагане на извеждането (член 9); |
| --- | --- |

4)

решения за отлагане на извеждането (член 9);

| 5) | решения за забрани за влизане, както и за спиране на действието или оттегляне на забрана за влизане (член 11); |
| --- | --- |

5)

решения за забрани за влизане, както и за спиране на действието или оттегляне на забрана за влизане (член 11);

| 6) | решения за задържане, както и за удължаване на срока на задържане (член 15). |
| --- | --- |

6)

решения за задържане, както и за удължаване на срока на задържане (член 15).

Повечето от горепосочените решения са допълнителни към решението за връщане и следва да се приемат заедно с решението за връщане в един административен акт: решенията за връщане могат да включват срок за доброволно напускане (член 7), забрана за влизане (член 11) и — евентуално, но не непременно — решение, разпореждащо извеждане (в случай на неспазване на срока за доброволно напускане).

Възможни са последващи промени на тези допълнителни решения в определени случаи:

| — | забраната за влизане може да бъде наложена на по-късен етап като допълнителен и последващ елемент на вече издадено решение за връщане, ако лицето не е изпълнило задължението за връщане в рамките на срока за доброволно напускане (член 11, параграф 1, буква б), |
| --- | --- |

—

забраната за влизане може да бъде наложена на по-късен етап като допълнителен и последващ елемент на вече издадено решение за връщане, ако лицето не е изпълнило задължението за връщане в рамките на срока за доброволно напускане (член 11, параграф 1, буква б),

| — | издадената забрана за влизане може да бъде оттеглена или нейното действие да бъде спряно (член 11, параграфи 3—5), |
| --- | --- |

—

издадената забрана за влизане може да бъде оттеглена или нейното действие да бъде спряно (член 11, параграфи 3—5),

| — | предоставеният срок за доброволно напускане може да бъде удължен (член 7, параграф 2), |
| --- | --- |

—

предоставеният срок за доброволно напускане може да бъде удължен (член 7, параграф 2),

| — | влязлото в сила решение за връщане (или заповед за извеждане) може да бъде отложено (член 9). |
| --- | --- |

—

влязлото в сила решение за връщане (или заповед за извеждане) може да бъде отложено (член 9).

Член 6, параграф 6 от Директивата за връщането потвърждава общ принцип, който позволява на държавите членки да комбинират няколко различни решения (включително решения, които не са пряко свързани с връщане) в рамките на един административен или съдебен акт, при условие че съответните гаранции и разпоредби за всяко отделно решение са спазени. Решения за прекратяване на законен престой (като например окончателно отхвърляне на молба за убежище, отнемане на виза или неподновяване на разрешение за пребиваване) могат да бъдат приети поотделно или заедно с решението за връщане в един административен или съдебен акт.

Държавите членки следва да действат надлежно и незабавно, за да вземат решение относно правния статут на гражданите на трети страни (вж. решение на Съда по дело C-329/11, Achughbabian (точка 31): „
  [...] компетентните органи са длъжни, за да се избегне засягане на целта на Директива 2008/115/ЕО [...], да действат с необходимата грижа и да заемат своевременно позиция по това дали засегнатото лице пребивава законно, или не
  “. Поради това държавите членки се насърчават да приемат решения за връщане заедно с решения за прекратяване на законен престой в един административен или съдебен акт. Когато това не е възможно (например органът, отговорен за отказа за подновяване на разрешение за пребиваване, не е оправомощен да издава решения за връщане), държавите членки следва да въведат бързи и ефективни процедури с участието на компетентните органи, за да осигурят бързия обмен на информация и незабавното издаване на решения за връщане след решението за прекратяване на законен престой — без да се засяга правото на предоставяне на разрешение или на престой в съответствие с член 6, параграф 4 от Директивата за връщането.

Конкретни примери:

| — | Ако държава членка реши да отмени виза с разпореждане гражданинът на трета страна да напусне доброволно територията на държавата членка в седемдневен срок, това решение за връщане попада ли в контекста на Директивата за връщането? Или попада в обхвата на други правила на ЕС относно визите?






  — | Такова решение може да се състои от два компонента: решение за отнемане на виза и решение за връщане по смисъла на Директивата за връщането. Ако визата е отменена с незабавно действие, гражданинът на трета страна ще бъде в незаконен престой по смисъла на член 3, точка 2 от Директивата за връщането и следователно се прилага член 6 от Директивата (задължение за издаване на решение за връщане). Отмяната на визата може едновременно да подлежи на обжалване в съответствие с правилата за издаване на визи, съдържащи се във Визовия кодекс (67) (тази възможност за приемане на няколко решения заедно с решението за връщане е изрично посочена в член 6, параграф 6 от Директивата за връщането). |
| --- | --- | --- |

—

Ако държава членка реши да отмени виза с разпореждане гражданинът на трета страна да напусне доброволно територията на държавата членка в седемдневен срок, това решение за връщане попада ли в контекста на Директивата за връщането? Или попада в обхвата на други правила на ЕС относно визите?

—

Такова решение може да се състои от два компонента: решение за отнемане на виза и решение за връщане по смисъла на Директивата за връщането. Ако визата е отменена с незабавно действие, гражданинът на трета страна ще бъде в незаконен престой по смисъла на член 3, точка 2 от Директивата за връщането и следователно се прилага член 6 от Директивата (задължение за издаване на решение за връщане). Отмяната на визата може едновременно да подлежи на обжалване в съответствие с правилата за издаване на визи, съдържащи се във Визовия кодекс (67) (тази възможност за приемане на няколко решения заедно с решението за връщане е изрично посочена в член 6, параграф 6 от Директивата за връщането).

| — | Ако гражданин на трета страна е открит на територията с необходимата виза, но (вече) не отговаря на условията за престой (член 6 от Кодекса на шенгенските граници), изглежда, че държавата членка може да издаде решение за връщане. Това решение за връщане (евентуално придружено от забрана за влизане) ще означава ли автоматично, че визата вече не е валидна?






  — | Съгласно член 34, параграф 2 от Визовия кодекс „
  виза се отменя, когато стане очевидно, че условията (т.е. условията за влизане съгласно Кодекса на шенгенските граници) за нейното издаване вече не са спазени
  “. Органите, които издават решение за връщане, също трябва да се уверят, че визата е отменена. И двете решения могат обаче да се изготвят в рамките на един административен акт. Издаването на решение за връщане и позволяването на лицето да отпътува със своята валидна (единна) виза трябва да се избягват. |
| --- | --- | --- |

—

Ако гражданин на трета страна е открит на територията с необходимата виза, но (вече) не отговаря на условията за престой (член 6 от Кодекса на шенгенските граници), изглежда, че държавата членка може да издаде решение за връщане. Това решение за връщане (евентуално придружено от забрана за влизане) ще означава ли автоматично, че визата вече не е валидна?

—

Съгласно член 34, параграф 2 от Визовия кодекс „
  виза се отменя, когато стане очевидно, че условията (т.е. условията за влизане съгласно Кодекса на шенгенските граници) за нейното издаване вече не са спазени
  “. Органите, които издават решение за връщане, също трябва да се уверят, че визата е отменена. И двете решения могат обаче да се изготвят в рамките на един административен акт. Издаването на решение за връщане и позволяването на лицето да отпътува със своята валидна (единна) виза трябва да се избягват.

| — | Може ли решение за отхвърляне на молба за убежище да наложи и задължение за връщане?






  — | Да. Окончателното отхвърляне на молба за предоставяне на убежище и решението за връщане могат да се издадат в рамките на един акт в съответствие с член 6, параграф 6 от Директивата за връщането. Такъв комбиниран акт се състои — погледнато строго логически — от две последователни и взаимосвързани решения, разделени от „логически момент“. |
| --- | --- | --- |

—

Може ли решение за отхвърляне на молба за убежище да наложи и задължение за връщане?

—

Да. Окончателното отхвърляне на молба за предоставяне на убежище и решението за връщане могат да се издадат в рамките на един акт в съответствие с член 6, параграф 6 от Директивата за връщането. Такъв комбиниран акт се състои — погледнато строго логически — от две последователни и взаимосвързани решения, разделени от „логически момент“.

12.3.   Форма на решенията и превод

Правно основание: Директива за връщането — член 12, параграфи 1—3

| 1. | Решенията за връщане и — в случай че бъдат издадени — решенията за забрана за влизане и решенията за извеждане се издават в писмена форма и посочват фактическите и правните основания, както и информация относно съществуващите правни средства за защита. Информацията относно фактическите основания може да бъде ограничена, когато националното право позволява ограничаване на правото на информация, по-конкретно за да се гарантират националната сигурност, отбраната, обществената сигурност и с оглед предотвратяването, разследването, разкриването и санкционирането на престъпления. |
| --- | --- |

1.

Писменото решение е основният елемент на процедурните гаранции, предвидени в Директивата за връщането. Не е възможна отмяна на това изискване. Информацията, предоставена на подлежащото на връщане лице, следва обаче да не се ограничава до посочване на наличните правни средства за защита: държавите членки се насърчават да предоставят и друга информация относно практическите начини за спазване на решението. Препоръчва се на подлежащото на връщане лице да се даде информация например за това дали държавата членка може да съдейства за транспортните разходи, дали подлежащото на връщане лице може да се възползва от програма за подпомогнато доброволно връщане или дали крайният срок за изпълнение на решението за връщане може да бъде удължен. Подлежащото на връщане лице следва също да бъде информирано за задължението си да напусне територията на държавите — членки на ЕС, и на асоциираните към Шенген държави и за последиците от неизпълнението на задължението за връщане, за да се насърчи доброволното му напускане.

Съгласно член 6, параграф 2, второ изречение от Директивата за санкциите срещу работодатели, на подлежащите на връщане лица се предоставя информация относно тяхното право по въпросната директива да изискат плащане на дължимото възнаграждение от работодателя си, както и за наличните механизми за подаване на жалби. Тази информация може да се включи или приложи към решението за връщане.

| 2. | Държавите членки осигуряват, при поискване, писмен или устен превод на основните елементи на решенията, свързани с връщане, както е посочено в параграф 1, включително информация относно съществуващите правни средства за защита, на език, който гражданинът на трета страна разбира или който основателно може да се предполага, че разбира. |
| --- | --- |

2.

Молбата за получаване на превод може да бъде формулирана от подлежащото на връщане лице или от неговия законен представител. Държавата членка е свободна да избере дали да осигури писмен или устен превод, като гарантира, че гражданинът на трета страна може да разбере контекста и съдържанието. Не е възможно да се изисква такса за осигуряване на превод, тъй като това би подкопало духа на разпоредбата, чиято цел е да се предостави на подлежащото на връщане лице необходимата информация, за да му се даде възможност да разбере напълно своето правно положение и да изпълни решението за връщане.

Решението за това какъв език е разумно да се предположи, че разбира гражданинът на трета страна, зависи от националното законодателство за прилагане и от административната практика. Тази оценка може да се извърши по същия начин и в съответствие със същите критерии като при процедурите за предоставяне на убежище (член 12 от Директивата за процедурите за убежище, член 22 от преработената Директива за признаването и член 5 от Директивата относно условията на приемане), като се има предвид, че поради сложността на процедурите за предоставяне на убежище изискванията за превод в тази област може да са по-големи, отколкото в областта на връщането. Достиженията на правото на ЕС в областта на убежището изискват от държавите членки да положат всички разумни усилия за осигуряване на превод на език, който засегнатото лице действително разбира, и неразполагането с преводачи може да е валидно извинение само в случаи на изключително редки езици, за които е налице обективна липса на преводачи. Ситуация, в която има преводачи на съответния език, но те не са на разположение по причини, които са вътрешни за администрацията, не може да бъде основателна причина за неосигуряването на превод.

Възможността да се използват образци, за да се оптимизира работата на администрацията, не се ограничава до обхвата на прилагане на член 12, параграф 3 (вж. по-долу). Доколкото образецът позволява предоставянето на индивидуален превод на решението на език, който лицето разбира или разумно може да се предположи, че разбира, този превод е в съответствие с член 12, параграф 2 от Директивата за връщането и не е необходимо използване на дерогацията по член 12, параграф 3.

| 3. | Държавите членки могат да решат да не прилагат параграф 2 по отношение на граждани на трета страна, които са влезли незаконно на територията на държава членка и които впоследствие не са получили разрешение или право на престой в тази държава членка. |
| --- | --- |

3.

В тези случаи решенията, свързани с връщане, посочени в параграф 1, се предоставят чрез стандартен формуляр, както е предвидено в националното законодателство.

Държавите членки предоставят брошури с обща информация, в които основните елементи на стандартния формуляр са обяснени най-малко на пет от езиците, които най-често се използват или се разбират от незаконните мигранти, влизащи в съответната държава членка.

Използването на стандартен формуляр за връщане съгласно член 12, параграф 3 от Директивата за връщането представлява дерогация от общото правило, която може да бъде използвана само в случаите, в които гражданин на трета страна е влязъл незаконно на територията на държава членка.

Използването на стандартен формуляр в такива случаи е избор на държавите членки. Трябва да се обърне внимание на факта, че случаите на незаконно влизане, обхванати от член 12, параграф 3 от Директивата за връщането, невинаги са същите като случаите на границата, описани в член 2, параграф 2, буква а) от същата директива — вж. раздел 2.1. Гражданин на трета страна в незаконен престой, който е задържан на територията на държава членка три месеца след незаконното му влизане, не е обхванат от изключението по член 2, параграф 2, буква а) от Директивата за връщането, но може да е обхванат от изключението по член 12, параграф 3.

Незаконно прекосяване на вътрешните граници: параграф 3 се прилага по отношение на граждани на трети страни, „
  които са влезли незаконно на територията на държава членка и които впоследствие не са получили разрешение или право на престой в тази държава членка
  “. В специфичния контекст на тази разпоредба на Директивата за връщането терминът „незаконно влизане“ може да обхваща и случаите, в които гражданин на трета страна, който е в незаконен престой, е влязъл от друга държава членка при неспазване на условията за влизане и престой, приложими в тази държава членка. Трябва да се обърне внимание на факта, че в тези специфични случаи (влизане от друга държава членка) може да се прилага член 6, параграф 2 или член 6, параграф 3 от Директивата за връщането.

Член 12, параграф 3 не съдържа дерогация по отношение на приложимите правни средства за защита. Следователно правните средства за защита, посочени в член 13, параграф 1 от Директивата за връщането, трябва да се предвидят и когато се използва стандартният формуляр, посочен в член 12, параграф 3.

12.4.   Правни средства за защита

Правно основание: Директива за връщането — член 13, параграфи 1 и 2

| 1. | Засегнатият гражданин на трета страна има право на ефективни средства за защита, които му позволяват да обжалва или да иска преразглеждане на решенията, свързани с връщане, посочени в член 12, параграф 1, пред компетентен съдебен или административен орган, или пред компетентен орган, съставен от членове, които са безпристрастни и чиято независимост е гарантирана. |
| --- | --- |

1.

По отношение на всички решения, свързани с връщане, следва да се предоставят ефективни правни средства за защита. Терминът „решения, свързани с връщане“, следва да се разбира по-общо като обхващащ решения по всички въпроси, уреждани от Директивата за връщането, включително решения за връщане, решения за предоставяне или удължаване на срок за доброволно напускане, решения за извеждане, решения за отлагане на извеждането, решенията за забрани за влизане, както и за спиране на действието или оттегляне на забрани за влизане (вж. раздел 12.2). Средствата за защита, приложими в случай на решения за задържане, както и при удължаване на срока на задържането, са уредени по-подробно в член 15 от Директивата за връщането, в който се урежда задържането (вж. раздел 14).

Естество на преразглеждащия орган: в съответствие с членове 6 и 13 от ЕКПЧ и член 47 от Хартата на основните права органът по жалбите трябва по същество да бъде независим и безпристрастен съд. Член 13, параграф 1 от Директивата за връщането е продиктуван от насока 5.1 на Съвета на Европа и следва да се тълкува съобразно съответната съдебна практика на Европейския съд по правата на човека (ЕСПЧ). Според тази съдебна практика преразглеждащият орган може да е и административен орган, при условие че е съставен от членове, които са безпристрастни и чиято независимост е гарантирана, и че националните разпоредби предвиждат възможността решенията да се контролират от съдебен орган в съответствие със стандартите, определени в член 47 от Хартата на основните права, относно правото на ефективни правни средства за защита.

Съществуват няколко гаранции за противодействие на риска от евентуална злоупотреба с възможността за обжалване: член 13 не предвижда автоматично суспензивно действие при всички обстоятелства (параграф 2) и безплатната правна помощ може да бъде ограничена, ако няма вероятност обжалването да успее (параграф 4). Следва да се обърне внимание на общия принцип на правото на Съюза за силата на пресъдено нещо.

Сроковете за обжалване на решения, свързани с връщане, трябва да бъдат определени от националното право. С цел да се избегнат евентуалните злоупотреби с права и процедури, и по-специално за случаите на подаване на жалба малко преди предвидената дата за извеждане, Комисията препоръчва на държавите членки да предвидят най-краткия възможен срок за обжалване на решенията за връщане, който съществува по националното право в сравними ситуации, при условие че това не представлява непропорционална намеса в правото на ефективни правни средства за защита. Съдебните решения следва да бъдат постановявани своевременно.

| 2. | Посоченият в параграф 1 орган има правомощието да преразглежда решенията за връщане, посочени в член 12, параграф 1, включително възможността за временно спиране на принудителното им изпълнение, освен ако временното спиране не е вече приложимо съгласно националното законодателство. |
| --- | --- |

2.

Суспензивно действие: органът по жалбите трябва да има правомощието да спре изпълнението на решение за връщане в отделни случаи. В националното законодателство трябва да бъде ясно предвидено, че самият преразглеждащ орган (органът, който преразглежда решението, свързано с връщане) има правомощието да спре изпълнението в рамките на една процедура.

Задължение за придаване на автоматично суспензивно действие в случай на риск от връщане: съдебната практика на ЕСПЧ изисква автоматично суспензивно действие в случаите, в които са налице съществени основания да се счита, че ако бъде върнато, лицето ще бъде изложено на реална опасност от малтретиране в противоречие с член 3 от ЕКПЧ (риск от изтезания или нечовешко или унизително отношение при връщане) — вж. правило 39 от Процедурния правилник на ЕСПЧ. Член 13 от Директивата за връщането — тълкуван във връзка с членове 5 и 9 от Директивата за връщането — съответно задължава преразглеждащия орган да придаде ipso jure суспензивно действие в съответствие с това изискване, ако спазването на принципа на забрана за връщане е застрашено.

Задължение за придаване на автоматично суспензивно действие в случай на риск от сериозно и необратимо влошаване на здравословното състояние: в решението си по дело C-562/13, Abdida
   (68) (точка 53), Съдът потвърди: „
  членове 5 и 13 от Директива 2008/115/ЕО във връзка с член 19, параграф 2 и с член 47 от Хартата, трябва да се тълкуват в смисъл, че не допускат национална законодателна уредба, която не предвижда производство по обжалване със спиране на изпълнението на решението за връщане, чието изпълнение може да изложи засегнатия гражданин на трета страна на сериозен риск от тежко и необратимо влошаване на здравословното му състояние
  “.

Комисията препоръчва придаване на автоматично суспензивно действие по жалбите срещу решения за връщане само в задължителните случаи, посочени по-горе, така че да може се постигне правилен баланс между правото на ефективни правни средства за защита и необходимостта да се осигури ефективност на процедурите за връщане. Когато жалбата се позовава на други причини (напр. процесуални недостатъци, зачитане на целостта на семейството, защита на други права или интереси) и няма опасност от непоправими вреди за живота, нито сериозен риск от тежко и необратимо влошаване на здравословното състояние, държавата членка може да реши да не придава автоматично суспензивно действие на обжалването. Компетентните национални органи обаче трябва при всички положения да си запазят правомощието да решават спирането на изпълнението на решение в отделни случаи, когато това се счита за необходимо по други причини (напр. семеен живот, осигуряване на медицински грижи и висши интереси на детето).

12.5.   Езикова помощ и безплатна правна помощ

Правно основание: Директива за връщането — член 13, параграфи 3 и 4; Директива 2013/32/ЕС — членове 20 и 21, заменящи член 15, параграфи 3—6 от Директива 2005/85/ЕО на Съвета (69)

| 3. | Засегнатият гражданин на трета страна има възможност да получи правни съвети, представителство и когато е необходимо, езикова помощ. |
| --- | --- |

3.

Езиковата помощ предполага не само задължение за осигуряването на писмен превод на дадено решение (това вече е обхванато от член 12, параграф 2 от Директивата за връщането), но също задължение за осигуряването на помощ от устни преводачи, за да се даде възможност на гражданина на трета страна да упражни процедурните си права, предоставени му по член 13 от Директивата.

Следва да се припомни, че по делото Conka срещу Белгия
   (70) ЕСПЧ определи наличието на устни преводачи като един от факторите, които се отразяват на достъпността на ефективните правни средства за защита. Правото на гражданин на трета страна да получи езикова помощ следва да се предоставя от държавите членки по начин, който осигурява конкретна и практическа възможност за използването на тази помощ (полезно действие на разпоредбата).

| 4. | Държавите членки гарантират, че необходимата правна помощ и/или представителство се предоставят безплатно при поискване в съответствие със съответното национално законодателство или правила относно правната помощ, и могат да предвидят по отношение на тази безплатна правна помощ и/или представителство да се прилагат условията, посочени в член 15, параграфи 3—6 от Директива 2005/85/ЕО. |
| --- | --- |

4.

Правна помощ и процесуално представителство: в параграф 4 се уточнява в кои случаи и при какви условия държавите членки трябва да покрият разходите за правни съвети и представителство — чрез позоваване по същество на условията, изброени в Директивата за процедурите за убежище. Държавите членки трябва да предоставят както правна помощ, така и процесуално представителство безплатно, ако са изпълнени условията, предвидени в Директивата и в националното законодателство за прилагане.

Молбата за безплатна правна помощ и/или процесуално представителство може да се отправи от подлежащото на връщане лице или негов представител във всеки подходящ момент от процедурата.

Предоставяне на правни съвети от административните органи: правни съвети по принцип могат да се предоставят и от административните органи, отговарящи за издаването на решенията за връщане, ако предоставяната информация е обективна и безпристрастна (полезно действие). Важно е информацията да се предоставя от лице, което действа безпристрастно/независимо, така че да се избегнат евентуални конфликти на интереси. Следователно тази информация не може се предоставя например от лицето, което взема решение по случая или което го преразглежда. Добра практика, които вече се прилага в някои държави членки, е разделението между органите, вземащи решения, и тези, които предоставят правна и процесуална информация. Ако обаче държава членка реши да възложи последната отговорност на органите, вземащи решения, следва да се осигури ясно разделение на задачите на участващите служители, например чрез създаване на отделен и независим отдел, който да отговаря само за предоставянето на правна и процесуална информация.

Условия за безплатна правна помощ/представителство — позоваване на член 15, параграфи 3—6 от Директива 2005/85/ЕО: позоваването на определени условия/ограничения, които държавите членки могат да предвидят по отношение на безплатната правна помощ, е динамично и трябва да се разбира като позоваване на настоящите членове 20 и 21 от Директивата за процедурите за убежище, която понастоящем е в сила и която заменя Директива 2005/85/ЕО. В съответствие с горепосочените разпоредби държавите членки могат да предвидят, че безплатната правна помощ и представителство се предоставят само:

| — | ако според съд или правораздавателен орган или друг компетентен орган жалбата има реални изгледи за успех, |
| --- | --- |

—

ако според съд или правораздавателен орган или друг компетентен орган жалбата има реални изгледи за успех,

| — | за тези, които не разполагат с необходимите средства, |
| --- | --- |

—

за тези, които не разполагат с необходимите средства,

| — | чрез услугите на правни съветници или други консултанти, специално определени от националното право да оказват помощ и да представляват кандидати, |
| --- | --- |

—

чрез услугите на правни съветници или други консултанти, специално определени от националното право да оказват помощ и да представляват кандидати,

| — | в процедури по обжалване на първа инстанция, а не за по-нататъшни обжалвания или преразглеждания. |
| --- | --- |

—

в процедури по обжалване на първа инстанция, а не за по-нататъшни обжалвания или преразглеждания.

Държавите членки могат също:

| — | да налагат парични и/или времеви ограничения за предоставянето на безплатна правна помощ и представителство, при условие че тези ограничения не засягат произволно достъпа до това право, |
| --- | --- |

—

да налагат парични и/или времеви ограничения за предоставянето на безплатна правна помощ и представителство, при условие че тези ограничения не засягат произволно достъпа до това право,

| — | да предвидят по отношение на таксите и другите разходи, че кандидатите не се ползват от по-благоприятни от обичайно предоставяните на техните граждани условия по въпроси, свързани с правната помощ, |
| --- | --- |

—

да предвидят по отношение на таксите и другите разходи, че кандидатите не се ползват от по-благоприятни от обичайно предоставяните на техните граждани условия по въпроси, свързани с правната помощ,

| — | да изискват пълно или частично възстановяване на направените разходи, след като финансовото състояние на кандидата се подобри значително или ако решението за извършване на тези разходи е взето на основание невярна информация, предоставена от кандидата. |
| --- | --- |

—

да изискват пълно или частично възстановяване на направените разходи, след като финансовото състояние на кандидата се подобри значително или ако решението за извършване на тези разходи е взето на основание невярна информация, предоставена от кандидата.

Ефективни правни средства за защита срещу отказ за предоставяне на безплатна правна помощ: ако решението да не бъде предоставена безплатна правна помощ и представителство е взето от орган, който не е съд или правораздавателен орган, държавите членки гарантират, че кандидатът има право на ефективни правни средства за защита пред съд или правораздавателен орган срещу това решение. Правото на ефективни правни средства за защита и на справедлив съдебен процес е сред основните права, които са неразделна част от правния ред на Европейския съюз, и спазването на тези права е необходимо дори когато приложимото законодателство не предвижда изрично такова процесуално изискване.

13.   ГАРАНЦИИ ПРИ ВРЪЩАНЕ

Правно основание: Директива за връщането — член 14, параграф 1

Държавите членки гарантират, с изключение на ситуацията, предвидена в членове 16 и 17, че доколкото е възможно се вземат предвид следните принципи по отношение на граждани на трети страни по време на предоставения срок за доброволно напускане в съответствие с член 7 или по време на сроковете, за които извеждането е отложено в съответствие с член 9:

| а) | запазва се целостта на семейството с членове на семейството, намиращи се на тяхна територия; |
| --- | --- |

а)

запазва се целостта на семейството с членове на семейството, намиращи се на тяхна територия;

| б) | предоставят се спешни медицински грижи и основно лечение на болести; |
| --- | --- |

б)

предоставят се спешни медицински грижи и основно лечение на болести;

| в) | предоставя се достъп до основните елементи на образователната система на малолетни или непълнолетни лица в зависимост от продължителността на престоя им; |
| --- | --- |

в)

предоставя се достъп до основните елементи на образователната система на малолетни или непълнолетни лица в зависимост от продължителността на престоя им;

| г) | вземат се предвид специалните потребности на уязвимите лица. |
| --- | --- |

г)

вземат се предвид специалните потребности на уязвимите лица.

Хронологична бележка/обяснение: Директивата за връщането оставя на държавите членки избора дали да издадат решения за връщане на гражданите на трети страни, които са в незаконен престой, или да им предоставят право на престой. Този подход следва да спомогне за намаляване на сивите зони. Това обаче може да увеличи на практика абсолютния брой на случаите, в които държавите членки издават решения за връщане, които не могат да бъдат изпълнени поради практически или правни пречки за извеждане (напр. забавяне при получаване на необходимите документи от трети страни и случаите на забрана за връщане. За да се избегне правният вакуум за тези лица, Комисията беше предложила да се предвиди минимално равнище на условията за престой за тези незаконно пребиваващи граждани на трети страни, за които изпълнението на решението за връщане е било отложено, или които не могат да бъдат изведени, чрез позоваване на същността на набор от условия, които вече са предвидени в членове 7—10, член 15 и членове 17—20 от Директива 2003/9/ЕО на Съвета (71) (Директива относно условията на приемане), които обхващат по същество четири основни права: 1) запазване на целостта на семейството, 2) осигуряване на медицински грижи, 3) записване в училище и осигуряване на обучение на малолетните и непълнолетните лица и 4) зачитане на специалните потребности на уязвимите лица. Нямаше позоваване на други важни права съгласно Директивата за условията на приемане, като например достъпа до заетост и материалните условия на приемане. Вследствие на преговорите, в хода на които бяха изразени опасения, че позоваването на Директивата за условията на приемане може да се възприеме като „подобряване“ на положението на незаконните мигранти и по този начин да се изпрати грешно послание по отношение на политиката, беше изготвен „самостоятелен“ списък с права.

Приложното поле на ситуациите, включени в член 14, параграф 1, е широко: то включва срока за доброволно напускане, както и всеки срок, за който извеждането е било формално или фактически отложено в съответствие с член 9 от Директивата за връщането (напр. обжалване със суспензивно действие, възможно нарушение на принципа на забрана за връщане, здравословни причини, технически причини, неуспешни действия за извеждане поради неустановена самоличност). Периодите на задържане изрично са изключени, тъй като съответните гаранции са уредени на друго място (вж. раздел 15).

Предоставянето на спешни медицински грижи и необходимото лечение на болестта е основно минимално право и достъпът до него не трябва да се обуславя от заплащането на такси.

Достъп до образование: ограничението „в зависимост от продължителността на престоя им“ трябва да се тълкува ограничително. В случай на съмнение относно вероятната продължителност на престоя преди връщането за предпочитане е да се предостави достъп до образование. Национална практика, при която достъпът до образователната система обичайно се предоставя само ако продължителността на престоя е повече от четиринадесет дни, може да се счита за приемлива. По отношение на практически проблеми, като например случаите, в които малолетното или непълнолетно лице не разполага с документ, доказващ вече полученото образование в други страни, или случаите, в които малолетното или непълнолетно лице не говори нито един от езиците, на които може да бъде осигурено образованието в държавата членка, подходящите решения трябва да се намерят на национално равнище, като се имат предвид духът на Директивата и релевантните инструменти на международното право, като например Конвенцията за правата на детето от 1989 г. и Общ коментар No 6 към нея (72). Могат да се вземат предвид и достиженията на правото в областта на убежището (по-специално член 14 от Директива относно условията на приемане 2013/33/ЕС).

Други основни потребности: в решението си по дело C-562/13, Abdida, Съдът постанови, че държавите членки са длъжни да покриват и други основни потребности, за да се гарантира, че в действителност се предоставят спешни медицински грижи и основно лечение на болести през периода, през който се изисква съответната държава членка да отложи извеждането. Държавите членки са компетентни да определят формата, в която да се поемат основните потребности на съответния гражданин на трета страна.

Логиката, на която се позова Съдът, за да вмени това задължение, е, че изискването за предоставяне на спешни медицински грижи и основно лечение на болести съгласно член 14, параграф 1, буква б) от Директивата за връщането може да се окаже лишено от реален ефект, ако не се съпътства от изискване за поемане на основните потребности на съответния гражданин на трета страна. Въз основа на тази логика, доразвита от Съда, и с оглед на посоченото в съответната съдебна практика на ЕСПЧ, може да се заключи, че възползването от другите права, изброени в член 14, параграф 1 от Директивата за връщането (като например по-специално достъпа до образование и отчитането на потребностите на уязвимите лица) също води до съпътстващо изискване за поемане на основните потребности на съответния гражданин на трета страна.

Въпреки че съгласно правото на Съюза не съществува общо правно задължение да се поемат основните потребности на всички граждани на трети страни, за които тече процедура по връщане, Комисията насърчава държавите членки да направят това съгласно националното си законодателство, за да осигурят хуманни и достойни условия на живот на подлежащите на връщане лица.

13.1.   Писмено потвърждение

Правно основание: Директива за връщането — член 14, параграф 2

Държавите членки предоставят на посочените в параграф 1 лица потвърждение в писмен вид съгласно националното законодателство, че срокът на доброволно напускане е удължен съгласно член 7, параграф 2, или че решението за връщане временно няма да бъде изпълнявано принудително.

В съображение 12 от Директивата за връщането се посочва: „
  За да могат да докажат специфичното си положение в случай на административен контрол или проверки, на тези лица следва да бъде предоставено писмено потвърждение за тяхното положение. Държавите членки следва да разполагат със свобода на преценка по отношение на модела и формата на писменото потвърждение и следва също така да могат да го включват в решения, свързани с връщането, приети съгласно настоящата директива
  “.

Форма на писмено потвърждение: държавите членки разполагат с широка свобода на преценка. Потвърждението може да е или отделен документ, издаден от националните органи, или част от официално решение, свързано с връщане. Важно е то да позволява на подлежащото на връщане лице ясно да докаже — в случай на полицейска проверка — че то вече е обект на висящо решение за връщане и че се възползва от срок за доброволно напускане или от официално отлагане на извеждането, или че по отношение на него има решение за връщане, което временно не може да не бъде изпълнено. В потвърждението трябва да се посочи, ако е възможно, продължителността на срока за доброволно напускане или на отлагането.

В държавите членки, в които системите за обмен на данни дават възможност за бърза проверка на статута на незаконните мигранти в случай на полицейски проверки въз основа на определени лични данни или референтни номера, изискването за писмено потвърждение може да се счита за изпълнено, ако на лицето са предоставени (или вече притежава) документи, съдържащи тези лични данни или референтни номера.

13.2.   Ситуации на продължителна незаконност

Няма задължение за предоставяне на разрешение на подлежащите на връщане лица, чието извеждане не е възможно: Държавите членки не са длъжни да предоставят разрешение на подлежащите на връщане лица, след като стане ясно, че вече не съществува разумна възможност за извеждането им, въпреки че могат да решат да предоставят такова разрешение в съответствие с член 6, параграф 4 от Директивата за връщането (вж. раздел 5.6).

Във връзка с това Съдът изрично поясни в решението по дело C-146/14, Махди
   (73) (точки 87 и 88): „
  [...] тази директива не е предназначена да уреди условията за пребиваване на територията на дадена държава членка на граждани на трети страни в незаконен престой, решението за чието връщане не може или не е могло да бъде изпълнено. [...] Въпреки това член 6, параграф 4 от Директива 2008/115/ЕО позволява на държавите членки да предоставят на гражданин на трета страна, който е в незаконен престой на тяхна територия, самостоятелно разрешение за пребиваване или друго разрешение, което дава право на престой, поради хуманни, хуманитарни или други причини
  “.

Критерии, които следва да се вземат предвид при предоставяне на разрешения: както беше подчертано по-горе, не съществува правно задължение за издаване на разрешения на подлежащите на връщане лица, чието извеждане не е възможно, и държавите членки разполагат с широка свобода на преценка. В този контекст е препоръчително критериите за оценка, които биха могли да бъдат взети предвид от държавите членки, да включват както индивидуални (свързани с конкретния случай), така и хоризонтални (свързани с политиката) елементи, като например:

| — | отношение на оказване/неоказване на сътрудничество от страна на подлежащото на връщане лице, |
| --- | --- |

—

отношение на оказване/неоказване на сътрудничество от страна на подлежащото на връщане лице,

| — | продължителност на действителния престой на подлежащото на връщане лице в държавата членка, |
| --- | --- |

—

продължителност на действителния престой на подлежащото на връщане лице в държавата членка,

| — | усилия за интеграция, полагани от подлежащото на връщане лице, |
| --- | --- |

—

усилия за интеграция, полагани от подлежащото на връщане лице,

| — | лично поведение на подлежащото на връщане лице, |
| --- | --- |

—

лично поведение на подлежащото на връщане лице,

| — | семейни връзки, |
| --- | --- |

—

семейни връзки,

| — | хуманитарни съображения, |
| --- | --- |

—

хуманитарни съображения,

| — | вероятност за връщане в предвидимото бъдеще, |
| --- | --- |

—

вероятност за връщане в предвидимото бъдеще,

| — | необходимост да се избегне насърчаване на незаконността, |
| --- | --- |

—

необходимост да се избегне насърчаване на незаконността,

| — | въздействие на мерките за узаконяване върху миграционния модел на бъдещите (незаконни) мигранти, |
| --- | --- |

—

въздействие на мерките за узаконяване върху миграционния модел на бъдещите (незаконни) мигранти,

| — | вероятност за вторично движение в границите на Шенгенското пространство. |
| --- | --- |

—

вероятност за вторично движение в границите на Шенгенското пространство.

14.   ЗАДЪРЖАНЕ

Процедурните гаранции, изброени в член 12 (формуляр и превод) и член 13 (ефективни средства за защита и безплатна правна помощ) от Директивата за връщането, са изрични проявления на основните права на добра администрация, на изслушване, на ефективни правни средства за защита и на справедлив съдебен процес, като всички те са неразделна част от правния ред на Европейския съюз. Съответно спазването на тези права е необходимо и по отношение на решенията за задържане.

В допълнение към тези общи изисквания в член 15 от Директивата за връщането се определят и някои изисквания, приложими конкретно по отношение на решенията за задържане.

14.1.   Обстоятелства, които обосновават задържането

Правно основание: Директива за връщането — член 15, параграф 1

Освен ако в конкретния случай не могат да се приложат ефективно други достатъчни, но по-леки принудителни мерки, държавите членки могат да задържат гражданин на трета страна, по отношение на когото са образувани процедури за връщане, само за да се подготви връщането и/или да се извърши процеса на извеждане, и по-специално когато:

| а) | е налице опасност от укриване; или |
| --- | --- |

а)

е налице опасност от укриване; или

| б) | засегнатият гражданин на трета страна избягва или възпрепятства подготовката на връщането или процеса по извеждането. |
| --- | --- |

б)

засегнатият гражданин на трета страна избягва или възпрепятства подготовката на връщането или процеса по извеждането.

Всяко едно задържане е за възможно най-кратък срок и продължава единствено по време на процедурите по извеждане и при надлежно изпълнение на тези процедури.

Налагането на задържане с цел извеждане е сериозна намеса в основното право на свобода на лицата и следователно подлежи на строги ограничения.

Задължение за налагане на задържане само като крайна мярка: член 8, параграф 1 от Директивата за връщането задължава държавите членки да предприемат „
  всички необходими мерки
  “, за да изпълнят принудително решението за връщане. Възможността за налагане на задържане е една от възможните мерки, които държавите членки могат да използват като крайна мярка. В този контекст Съдът изрично подчерта в решението по дело C-61/11, El Dridi (точка 41), че Директивата за връщането предвижда „
  постъпателност в мерките, които се вземат с оглед на изпълнение на решението за връщане, от мярката, която оставя най-голяма свобода на заинтересуваното лице, а именно да му се определи срок за доброволно напускане, към мерките, които я ограничават в най-голяма степен, а именно задържането в специализиран център
  “.

Следователно задължението държавите членки да прилагат задържане съществува само в ситуации, в които е ясно, че използването на задържането е единственият начин да се гарантира, че процесът на връщане може да се подготви и извеждането — да се проведе (необходимост на задържането). Всяко задържане се основава на индивидуална оценка и се налага за възможно най-кратък срок, като то може да продължи единствено докато процедурите по извеждане са в ход и се изпълняват надлежно (пропорционалност на задържането).

Основания за задържане: единствената законна цел на задържането съгласно Директивата за връщането е подготовката на връщането и/или осъществяването на извеждането, по-специално при наличие на 1) опасност от укриване; или 2) избягване или възпрепятстване на подготовката на връщането или извеждането от страна на подлежащото на връщане лице. Когато съществуват такива причини за задържане и когато в конкретния случай не могат да се приложат ефективно по-леки мерки (крайна мярка), държавите членки имат право да използват задържането и следва да го направят за времето, необходимо, за да се гарантира, че процедурите за връщане ще могат успешно да бъдат изпълнени в съответствие с разпоредбите на член 8 от Директивата за връщането.

Въпреки че текстът в Директивата за връщането е формулиран като примерен списък („
  по-специално
  “), тези два конкретни случая обхващат основните сценарии, срещани в практиката, които обосновават задържането с оглед на подготовката и организирането на връщането и осъществяването на извеждането. Наличието на конкретно основание за задържане и липсата на ефективни и ефикасни по-леки принудителни мерки трябва да се оценява поотделно за всеки конкретен случай. Отказът за влизане на границата, наличието на сигнал в ШИС за отказ за влизане, липсата на документи, липсата на местопребиваване, липсата на сътрудничество и други релевантни показатели/критерии трябва бъдат взети предвид при оценката на това дали е налице опасност от укриване (вж. раздел 1.6), която може да обоснове необходимостта от задържане.

Не се допуска задържане от съображения, свързани с обществения ред: възможността за продължаване на задържането или за удължаване на неговия срок от съображения, свързани с обществения ред, не съществува в текста на Директивата за връщането и държавите членки не могат да използват имиграционното задържане за целите на извеждането като форма на „лишаване от свобода в по-лек режим“. Основната цел на задържането за целите на извеждането е да се гарантира, че подлежащите на връщане лица няма да попречат на изпълнението на задължението за връщане, като се укрият. Целта на член 15 не е да се защити обществото от лица, които представляват заплаха за обществения ред или сигурност. Законната цел да се защити обществото следва да се уреди от други законодателни актове, по-специално от наказателното право, наказателноадминистративното право и законодателството относно прекратяването на законния престой от съображения, свързани с обществения ред. Във връзка с това в решението си по дело C-357/09, Кадзоев
   (74) (точка 70), Съдът постанови: „
  Възможността за задържане на лице по съображения, свързани с обществения ред и сигурност, не може да се основава на Директива 2008/115/ЕО. При това положение никое от посочените от запитващата юрисдикция обстоятелства [агресивно поведение; никакви средства за издръжка, нито жилище]не може да представлява само по себе си основание за задържане съгласно разпоредбите на тази директива
  “. Поведението/държанието на дадено лице в миналото, представляващо опасност за обществения ред и сигурност (напр. неспазване на административното право в други сфери, различни от миграционното право, или нарушения на наказателното право), може обаче да бъде взето предвид при оценката на това дали е налице опасност от укриване (вж. раздел 1.6). Ако от поведението/държанието на въпросното лице в миналото може да се направи заключението, че лицето вероятно няма да действа в съответствие със закона и ще избегне връщането, това може да обоснове решението, че е налице опасност от укриване.

Задължение за предвиждане на ефективни алтернативи на задържането: член 15, параграф 1 трябва да се тълкува като изискване към всяка държава членка да предвиди в националното си законодателство алтернативи на задържането; това също така съответства на текста на съображение 16 от Директивата „
  [...] когато прилагането на по-леки принудителни мерки не би било достатъчно
  “). В решението по дело C-61/11, El Dridi (точка 39), Съдът потвърди, че „
  [...] от съображение 16 от споменатата директива, както и текста на член 15, параграф 1 от нея следва, че държавите членки трябва да извършат процеса на извеждане, прилагайки възможно най-леките принудителни мерки. Единствено в хипотезата, когато има опасност с оглед на преценката на всеки конкретен случай поведението на заинтересуваното лице да осуети изпълнението на решението за връщане под формата на извеждане, тези държави могат да го лишат от свобода, като го задържат
  “. Това обаче не означава, че предварително условие за задържането е това гражданинът на трета страна вече да е бил обект на по-лека принудителна мярка.

В член 15, параграф 1 от Директивата за връщането се изисква по-леките принудителни мерки да бъдат „
  достатъчни
  “ и да бъде възможно те да се приложат „
  ефективно
  “ спрямо засегнатия гражданин на трета страна. Това означава, че за да спазят задължението да предвидят ефективни алтернативи на задържането, държавите членки трябва да предвидят в националното си законодателство алтернативи на задържането, които могат да постигнат същите цели като задържането (т.е. предотвратяване на укриването, избягване на това гражданинът на трета страна да избегне или да възпрепятства връщането), но чрез използването на средства, които са с по-малка степен на намеса в правото на свобода на лицето. Националните органи, отговарящи за вземането на решения, свързани със задържането и алтернативите на задържането, трябва във всеки отделен случай да преценяват дали подобни по-леки принудителни мерки биха били достатъчни и ефективни.

Няколко примера за алтернативи на задържането са ограничения на пребиваването, отворени домове за семействата, подкрепа от служителя, работещ по случая, редовен отчет, предаване на документите за самоличност/пътуване, плащане на гаранция и електронно наблюдение. ВКБООН дава някои практически примери на добри практики (75) за алтернативи на задържането.

Ползи и рискове — алтернативи на задържането

Ползите от предвиждането на алтернативи на задържането могат да включват по-високи равнища на връщане (включително доброволно напускане), по-добро сътрудничество с подлежащите на връщане лица за получаване на необходимите документи, финансови ползи (по-малко разходи за държавата) и по-ниска „човешка цена“ (избягване на трудностите, свързани със задържането).

Рисковете включват повишена вероятност от укриване, възможно създаване на притегателни фактори (алтернативни места за задържане, като например домове за семействата, могат да се възприемат като привлекателни за потенциалните незаконни имигранти) и възможно социално напрежение в близост до отворените центрове.

Препоръка: предизвикателството е да се намерят интелигентни решения с подходяща комбинация от насърчаващи и възпиращи механизми. Пълната липса на възпиращи механизми може да доведе до недостатъчни равнища на извеждане. В същото време прекалено репресивна система със систематично задържане може да също да се окаже неефективна, тъй като подлежащото на връщане лице има малко стимули или слаба мотивация да сътрудничи в процедурата за връщане. Държавите членки следва да разработят и да използват широка гама от алтернативи, за да влязат в положението на различните категории граждани на трети страни. Съобразеното с индивидуалните потребности напътстване, което разкрива възможности пред подлежащото на връщане лице да поеме в свои ръце собственото си връщане, демонстрирането на ангажираност на ранен етап и управлението на случаите чрез цялостен подход са доказали своя успех. Целта е систематично хоризонтално напътстване на всички потенциално подлежащи на връщане лица, което включва съвети относно възможностите за законен престой/убежище, както и за доброволно/принудително връщане на ранен етап (а не след като вече са взети решенията за принудително извеждане).

Допълнително уточнение:

| — | Лице, по отношение на което са образувани процедури за връщане: формалното изискване за лице, по отношение на което „са образувани процедури за връщане“, в член 15, параграф 1 от Директивата за връщането не е синоним на лице, по отношение на което „е издадено решение за връщане“. Задържането може вече да е наложено — ако са изпълнени всички условия на член 15 — преди да бъде взето официално решение за връщане, например в хода на изготвянето на решението за връщане и преди решението за връщане да бъде издадено. |
| --- | --- |

—

Лице, по отношение на което са образувани процедури за връщане: формалното изискване за лице, по отношение на което „са образувани процедури за връщане“, в член 15, параграф 1 от Директивата за връщането не е синоним на лице, по отношение на което „е издадено решение за връщане“. Задържането може вече да е наложено — ако са изпълнени всички условия на член 15 — преди да бъде взето официално решение за връщане, например в хода на изготвянето на решението за връщане и преди решението за връщане да бъде издадено.

Конкретни примери:

| — | Гражданин на трета страна, който е в незаконен престой, може да скрие (да не разкрие) самоличността си, за да избегне извеждане. При тези обстоятелства законно ли е продължаване на задържането с цел да се упражни натиск върху гражданина на трета страна да съдейства и по този начин извеждането му да стане възможно?






  — | Този вид задържане е обхванат от член 15, параграф 1, буква б) от Директивата за връщането, в която изрично се споменава „
  избягва или възпрепятства [...] процеса по извеждането
  “ като причина за задържането. В член 15, параграф 6, буква а) се посочва „липса на съдействие“ като една от двете причини, които могат да обосноват удължаването на максималния срок на задържане с 12 месеца, а общата цел и крайният резултат на този вид задържане (Beugehaft или Durchsetzungshaft) е извеждането, а не наказването. Всяко задържане с цел извеждане трябва да спазва член 15, параграф 4 от Директивата за връщането: „
  Когато стане ясно, че вече не съществува разумна възможност за извеждане по правни или други съображения или че вече не съществуват посочените в параграф 1 условия, задържането престава да бъде оправдано и засегнатото лице се освобождава незабавно
  “. Това означава, че в случаите, в които стане ясно, че вече не съществува разумна възможност за извеждане, задържането трябва да се прекрати, например когато стане ясно, че документите, които трябва да се издадат от трета страна, ще пристигнат твърде късно или изобщо няма да бъдат издадени, дори и задържаното лице да е готово да съдейства. |
| --- | --- | --- |

—

Гражданин на трета страна, който е в незаконен престой, може да скрие (да не разкрие) самоличността си, за да избегне извеждане. При тези обстоятелства законно ли е продължаване на задържането с цел да се упражни натиск върху гражданина на трета страна да съдейства и по този начин извеждането му да стане възможно?

—

Този вид задържане е обхванат от член 15, параграф 1, буква б) от Директивата за връщането, в която изрично се споменава „
  избягва или възпрепятства [...] процеса по извеждането
  “ като причина за задържането. В член 15, параграф 6, буква а) се посочва „липса на съдействие“ като една от двете причини, които могат да обосноват удължаването на максималния срок на задържане с 12 месеца, а общата цел и крайният резултат на този вид задържане (Beugehaft или Durchsetzungshaft) е извеждането, а не наказването. Всяко задържане с цел извеждане трябва да спазва член 15, параграф 4 от Директивата за връщането: „
  Когато стане ясно, че вече не съществува разумна възможност за извеждане по правни или други съображения или че вече не съществуват посочените в параграф 1 условия, задържането престава да бъде оправдано и засегнатото лице се освобождава незабавно
  “. Това означава, че в случаите, в които стане ясно, че вече не съществува разумна възможност за извеждане, задържането трябва да се прекрати, например когато стане ясно, че документите, които трябва да се издадат от трета страна, ще пристигнат твърде късно или изобщо няма да бъдат издадени, дори и задържаното лице да е готово да съдейства.

| — | Възможно ли е продължаване на задържането, ако подлежащото на връщане лице подаде молба за убежище?






  — | Отговорът, даден от Съда в решението по дело C-534/11, Arslan
   (76) (точки 49 и 63): „
  член 2, параграф 1 от Директива 2008/115/ЕО [...] не се прилага за гражданин на трета страна, който е подал молба за международна закрила по смисъла на Директива 2005/85/ЕО, в периода от подаването на посочената молба до приемането на решение на първа инстанция по тази молба или, евентуално, до произнасянето по жалбата, подадена срещу това решение. [...] директиви 2003/9/ЕО и 2005/85/ЕО допускат гражданин на трета страна, който е подал молба за международна закрила по смисъла на Директива 2005/85, след като е бил задържан съгласно член 15 от Директива 2008/115/ЕО, да продължи да бъде задържан въз основа на разпоредба на националното право, когато след преценка във всеки отделен случай на всички относими обстоятелства става ясно, че тази молба е подадена единствено с цел да бъде забавено или застрашено изпълнението на решението за връщане и че е обективно необходимо мярката за задържане да бъде продължена, за да се предотвратиопасността засегнатото лице да избегне окончателно връщането си
  “. Бележка: горното позоваване на „националното право“ се отнася до националните правила за задържането, свързано с убежище, които транспонират, според случая, изискванията, свързани със задържането, на достиженията на правото на ЕС в областта на убежището. |
| --- | --- | --- |

—

Възможно ли е продължаване на задържането, ако подлежащото на връщане лице подаде молба за убежище?

—

Отговорът, даден от Съда в решението по дело C-534/11, Arslan
   (76) (точки 49 и 63): „
  член 2, параграф 1 от Директива 2008/115/ЕО [...] не се прилага за гражданин на трета страна, който е подал молба за международна закрила по смисъла на Директива 2005/85/ЕО, в периода от подаването на посочената молба до приемането на решение на първа инстанция по тази молба или, евентуално, до произнасянето по жалбата, подадена срещу това решение. [...] директиви 2003/9/ЕО и 2005/85/ЕО допускат гражданин на трета страна, който е подал молба за международна закрила по смисъла на Директива 2005/85, след като е бил задържан съгласно член 15 от Директива 2008/115/ЕО, да продължи да бъде задържан въз основа на разпоредба на националното право, когато след преценка във всеки отделен случай на всички относими обстоятелства става ясно, че тази молба е подадена единствено с цел да бъде забавено или застрашено изпълнението на решението за връщане и че е обективно необходимо мярката за задържане да бъде продължена, за да се предотвратиопасността засегнатото лице да избегне окончателно връщането си
  “. Бележка: горното позоваване на „националното право“ се отнася до националните правила за задържането, свързано с убежище, които транспонират, според случая, изискванията, свързани със задържането, на достиженията на правото на ЕС в областта на убежището.

14.2.   Форма и първоначално преразглеждане на задържането

Правно основание: Директива за връщането — член 15, параграф 2

Задържането се постановява от административните или съдебните власти.

Задържането се постановява в писмен вид и включва фактическите и правните основания.

Когато е постановено задържане от административни органи, държавите членки:

| а) | или осигуряват бърз съдебен контрол на законността на задържането, който се осъществява във възможно най-кратък срок след началото на задържането; |
| --- | --- |

а)

или осигуряват бърз съдебен контрол на законността на задържането, който се осъществява във възможно най-кратък срок след началото на задържането;

| б) | или предоставят на съответния гражданин на трета страна правото да започне производство, при което решението за законността на задържането подлежи на бърз съдебен контрол, при който съдът се произнася във възможно най-кратък срок след започването на съответното производство. В такъв случай държавите членки уведомяват незабавно засегнатия гражданин на трета страна относно възможността да започнат подобно производство. |
| --- | --- |

б)

или предоставят на съответния гражданин на трета страна правото да започне производство, при което решението за законността на задържането подлежи на бърз съдебен контрол, при който съдът се произнася във възможно най-кратък срок след започването на съответното производство. В такъв случай държавите членки уведомяват незабавно засегнатия гражданин на трета страна относно възможността да започнат подобно производство.

Засегнатият гражданин на трета страна се освобождава незабавно, в случай че задържането се окаже незаконно.

Съдебните органи могат да са състоят от съдии, но това не е задължително. Съгласно съответната съдебна практика на ЕСПЧ те трябва да се характеризират с независимост, безпристрастност и да предлагат съдебните гаранции на състезателната процедура.

Обхват на съдебния контрол: в рамките на контрола трябва да се оценят всички аспекти, изрично посочени в член 15 от Директивата за връщането, като се вземат предвид както правните (напр. редовността на процедурата по задържане и на решението за задържане от процесуална/законова гледна точка), така и фактическите въпроси (напр. личното положение на задържаното лице, семейните връзки в страната, гаранциите за напускане на територията, наличието на разумна възможност за извеждане).

Максимална продължителност на „бързия съдебен контрол“: текстът на Директивата за връщането е продиктуван от формулировката на член 5, параграф 4 от ЕКПЧ, в който се изисква „
  съда, който е задължен в кратък срок да се произнесе
  “. В съответната съдебна практика на ЕСПЧ се пояснява, че приемливата максимална продължителност (т.е. „разумния срок“) не може да бъде определена на теория. Тя трябва да се определи в зависимост от обстоятелствата по конкретния случай, като се вземат предвид сложността на процедурата, както и поведението на органите и на кандидата. Вземането на решение в рамките на по-малко от една седмица със сигурност може да се счита за добра практика, която съответства на законовото изискване за бързина.

Изискването за писмено решение се отнася и за решенията за удължаване: изискването за издаване на писмено решение с мотиви се отнася и за решенията относно удължаването на срока на задържането. В решението си по дело C-146/14, Махди, Съдът изрично поясни (точка 44): „
  Това изискване за издаване на писмено решение трябва да се разбира като отнасящо се по дефиниция до всяко решение за продължаване на задържането, доколкото, от една страна, задържането и продължаването му са аналогични по своето естество, тъй като и двете водят до лишаване от свобода на съответния гражданин на трета страна, за да се подготви връщането му и/или да се извърши процесът на извеждане, и доколкото, от друга страна, и в двата случая този гражданин трябва да има възможност да се запознае с основанията за взетото спрямо него решение
  “.

За решенията за задържане и за решения за удължаване на срока на задържането се прилагат всички гаранции, присъщи за спазването на правото на изслушване. Незачитането на това право обаче прави решението недействително само доколкото резултатът от процедурата би бил различен, ако правото е било зачетено — вж. дело C-383/13, G. и R.: „
  [...] правото на Съюза, и по-специално член 15, параграфи 2 и 6 от Директива 2008/115/ЕО, трябва да се тълкува в смисъл, че когато при приемане на решението за продължаване на мярка за задържане в рамките на административна процедура е нарушено правото на изслушване, националният съд, компетентен да прецени законосъобразността на това решение, може да допусне отмяната на мярката за задържане само ако предвид съвкупността от фактическите и правните обстоятелства във всеки конкретен случай счете, че това нарушение действително е лишило лицето, което се позовава на него, от възможността да се защити по-добре до такава степен, че би могло резултатът от тази административна процедура да бъде различен
  “ (вж. раздел 12).

14.3.   Редовно преразглеждане на задържането

Правно основание: Директива за връщането — член 15, параграф 3

Във всеки един случай задържането се преразглежда през разумни интервали или по молба на засегнатия гражданин на трета страна, или служебно.

Съгласно член 15, параграф 3, първо изречение не се изисква писмено решение за преразглеждане: това беше пояснено с решението на Съда по дело C-146/14, Махди (точка 47): „
  Все пак следва да се уточни, че разпоредбите на член 15 от тази директива не изискват издаването на писмен „акт по преразглеждане“ [...]. Следователно органите, които преразглеждат задържането на гражданина на трета страна през разумни интервали съгласно член 15, параграф 3, първо изречение от посочената директива, не са длъжни при всяко преразглеждане да издават изричен акт в писмена форма, съдържащ изложение на съображенията от фактическа и правна страна, на които се основава този акт
  “. Държавите членки обаче са свободни да приемат писмено решение относно преразглеждането в съответствие с националното законодателство.

Комбинираните решения относно преразглеждането и продължаването трябва да се приемат писмено: в решението си по дело C-146/14, Махди, Съдът поясни (точка 48): „
  Всъщност в тази хипотеза преразглеждането на задържането и приемането на решението за по-нататъшните действия във връзка със задържането се извършват на един и същ процесуален етап. Следователно това решение трябва да отговаря на изискванията, произтичащи от член 15, параграф 2 от Директива 2008/115/ЕО
  “.

В случай на продължителни срокове за задържане актовете по преразглеждане подлежат на съдебен контрол.

Значение на „продължителни срокове за задържане“: в член 15, параграф 3, второ изречение от Директивата за връщането се изисква служебен съдебен контрол в случаите на „продължителни срокове за задържане“. Това предполага необходимостта от действия от страна на съдебните органи и в случаите, в които засегнатото лице не обжалва. Въз основа на езиковото сравнение на термина „продължителни срокове за задържане“ (на немски: „
  Bei längerer Haftdauer
  “; на френски: „
  En cas de périodes de rétention prolongées
  “; на нидерландски: „
  In het geval van een lange periode van bewaring
  “; на испански: „
  En caso de periodos de internamiento prolongados
  “; на италиански: „
  Nel caso di periodi di trattenimento prolungati
  “) става ясно, че този термин се отнася по същество до „дълъг срок на задържане“, независимо от факта дали вече е било взето официално решение за удължаване на срока или не. Комисията счита, че период от 6 месеца за упражняване на първия служебен съдебен контрол на решението за задържане със сигурност е твърде дълъг, докато тримесечен служебен съдебен контрол може да се счита като границата на това, което все пак е съвместимо с член 15, параграф 3 от Директивата, при условие че съществува и възможност за започване на индивидуални преразглеждания при подаване на молба, ако е необходимо.

Правомощия на контролния съдебен орган: механизъм за преразглеждане, при който се разглеждат единствено правните, но не фактическите въпроси, не е достатъчен. Съдебният орган трябва да има правомощието да решава както от фактическа, така и от правна гладна точка — вж. решението на Съда по дело C-146/14, Махди (точка 62): „
  [...] компетентният съдебен орган трябва да разполага с възможност да замести със свое решението на административния или евентуално на съдебния орган, който е постановил първоначалното задържане, и да се произнесе по възможността за замяна на мярката или за освобождаване на съответния гражданин на трета страна. За тази цел съдебният орган, който се произнася по искане за продължаване на задържането, трябва да разполага с възможност да вземе предвид както фактите и доказателствата, посочени от постановилия първоначалното задържане административен орган, така и всички евентуални съображения на съответния гражданин на трета страна. Освен това посоченият съдебен орган трябва да разполага с възможност да издири всички други релевантни за решението му факти и доказателства, ако прецени това за необходимо [...]
  “.

14.4.   Прекратяване на задържането

Правно основание: Директива за връщането — член 15, параграфи 4—6

| 4. | Когато стане ясно, че вече не съществува разумна възможност за извеждане по правни или други съображения или че вече не съществуват посочените в параграф 1 условия, задържането престава да бъде оправдано и засегнатото лице се освобождава незабавно. |
| --- | --- |

4.

Когато стане ясно, че вече не съществува разумна възможност за извеждане по правни или други съображения или че вече не съществуват посочените в параграф 1 условия, задържането престава да бъде оправдано и засегнатото лице се освобождава незабавно.

| 5. | Задържането продължава, докато съществуват посочените в параграф 1 условия и то е необходимо, за да се гарантира успешно извеждане. Всяка държава членка определя максимална продължителност за задържане, която не може да надвишава шест месеца. |
| --- | --- |

5.

Задържането продължава, докато съществуват посочените в параграф 1 условия и то е необходимо, за да се гарантира успешно извеждане. Всяка държава членка определя максимална продължителност за задържане, която не може да надвишава шест месеца.

| 6. | Държавите членки не могат да удължават посочения в параграф 5 срок освен за ограничен срок, който не надвишава допълнителни дванадесет месеца в съответствие с националното законодателство, в случаите когато, независимо от положените от тях разумни усилия, е вероятно операцията по извеждането да продължи по-дълго поради:








  а) | липса на съдействие от съответния гражданин на трета страна; или |
| --- | --- | --- |

6.

Държавите членки не могат да удължават посочения в параграф 5 срок освен за ограничен срок, който не надвишава допълнителни дванадесет месеца в съответствие с националното законодателство, в случаите когато, независимо от положените от тях разумни усилия, е вероятно операцията по извеждането да продължи по-дълго поради:

а)

липса на съдействие от съответния гражданин на трета страна; или

| б) | забавяне при получаването на необходимата документация от трети страни. |
| --- | --- |

б)

забавяне при получаването на необходимата документация от трети страни.

Задържането трябва да се прекрати и подлежащото на връщане лице трябва да бъде освободено в няколко различни ситуации, например по-специално ако:

| — | вече не съществува разумна възможност за извеждане поради правни или други съображения, |
| --- | --- |

—

вече не съществува разумна възможност за извеждане поради правни или други съображения,

| — | процедурите по извеждане не са правилно проведени от органите, |
| --- | --- |

—

процедурите по извеждане не са правилно проведени от органите,

| — | максималните срокове за задържане са достигнати. |
| --- | --- |

—

максималните срокове за задържане са достигнати.

Освен това задържането следва да се прекратява за всеки отделен случай, ако алтернативите на задържането станат подходящ вариант.

14.4.1.   Липса на разумна възможност за извеждане

Липса на разумна възможност за извеждане: в решението по дело C-357/09, Кадзоев (точка 67), Съдът предостави пояснително тълкувание на „разумна възможност“: „
  [...] само действителната възможност за успешно извеждане предвид сроковете, определени в [член 15,] параграфи 5 и 6 [...], съответства на разумна възможност за извеждане. [Тази разумна възможност] не е налице, когато изглежда малко вероятно засегнатото лице да бъде прието от трета страна предвид посочените срокове
  “.

Липсата на „разумна възможност“ не е същото като „невъзможност за изпълнение“: „невъзможността за изпълнение“ е по-категорично твърдение и е по-трудно за доказване от „липсата на разумна възможност“, която е свързана само с определена степен на вероятност.

Периоди на задържане, които трябва да бъдат взети предвид при оценката на „разумната възможност за извеждане“: като се има предвид акцентът, поставен от член 15 (както и от съображение 6) от Директивата за връщането върху конкретната оценка на всеки отделен случай с цел определяне на пропорционалността на лишаването от свобода, винаги трябва да се вземат предвид максималните срокове на задържане по отношение на засегнатото лице в конкретния случай. Това означава, че максималните срокове, определени от националното законодателство на съответната държава членка, са от значение. Това предполага също така, че подлежащото на връщане лице не следва да бъде задържано в държава членка, ако от самото начало изглежда малко вероятно засегнатото лице да бъде прието в трета страна в рамките на максималния срок за задържане, допустим съгласно законодателството на тази държава членка (в решението по дело C-357/09, Кадзоев, Съдът се позовава на максималните срокове съгласно Директивата, тъй като те са същите като максималните срокове съгласно приложимото законодателство в засегнатата държава членка).

Комисията препоръчва да бъдат предвидени максимален първоначален срок на задържане от шест месеца, който да се адаптира в зависимост от обстоятелствата на случая и да се преразглежда през разумни периоди от време под надзора на съдебен орган, и възможност за допълнително удължаване на срока на задържане до 18 месеца в случаите, предвидени в член 15, параграф 6 от Директивата за връщането.

След като максималните срокове на задържане изтекат, член 15, параграф 4 от Директивата за връщането повече не се прилага и лицето трябва при всяко положение да бъде освободено незабавно — вж. решението на Съда по дело C-357/09, Кадзоев (точки 60 и 61): „
  Необходимо е да се отбележи, че след като е изтекла максималната продължителност на задържането, предвидена в член 15, параграф 6 от Директива 2008/115/ЕО, въпросът дали вече не съществува „разумна възможност за извеждане“ по смисъла на параграф 4 от същия член не се поставя. Всъщност в подобен случай съответното лице трябва при всяко положение да бъде освободено незабавно. Така член 15, параграф 4 от Директива 2008/115/ЕО може да намери приложение само доколкото не са изтекли максималните срокове на задържане, предвидени в член 15, параграфи 5 и 6 от Директива 2008/115/ЕО
  “.

Допълнителни разяснения:

| — | Следва да се обърне внимание на специфичното положение на лицата без гражданство, които може да не могат да се възползват от консулска помощ от трети страни с цел получаване на валиден документ за самоличност или за пътуване. С оглед на решението на Съда по дело C-357/09, Кадзоев, държавите членки следва да се уверят, че е налице разумна възможност за извеждане, която обосновава налагането на задържане или удължаването на неговия срок. |
| --- | --- |

—

Следва да се обърне внимание на специфичното положение на лицата без гражданство, които може да не могат да се възползват от консулска помощ от трети страни с цел получаване на валиден документ за самоличност или за пътуване. С оглед на решението на Съда по дело C-357/09, Кадзоев, държавите членки следва да се уверят, че е налице разумна възможност за извеждане, която обосновава налагането на задържане или удължаването на неговия срок.

| — | Законно ли е задържането да продължи, ако гражданинът на трета страна за момента е защитен от извеждане поради принципа на забрана за връщане?






  — | Ако извеждането стане малко вероятно (напр. поради вероятност от постоянна забрана за връщане, гражданите на трета страна трябва да бъдат освободени в съответствие с член 15, параграф 4 от Директивата за връщането. Ако забраната за връщане е само ограничена и временна по характер (напр. има вероятност страната на връщане да издаде надеждни дипломатически гаранции в кратки срокове или подлежащото на връщане лице временно се нуждае от жизненоважно медицинско лечение, което не е налично в страната на връщане), задържането може да продължи, ако все още съществува разумна възможност за извеждане. |
| --- | --- | --- |

—

Законно ли е задържането да продължи, ако гражданинът на трета страна за момента е защитен от извеждане поради принципа на забрана за връщане?

—

Ако извеждането стане малко вероятно (напр. поради вероятност от постоянна забрана за връщане, гражданите на трета страна трябва да бъдат освободени в съответствие с член 15, параграф 4 от Директивата за връщането. Ако забраната за връщане е само ограничена и временна по характер (напр. има вероятност страната на връщане да издаде надеждни дипломатически гаранции в кратки срокове или подлежащото на връщане лице временно се нуждае от жизненоважно медицинско лечение, което не е налично в страната на връщане), задържането може да продължи, ако все още съществува разумна възможност за извеждане.

14.4.2.   Достигане на максималния срок на задържане

В съответствие с член 15, параграфи 5 и 6 от Директивата за връщането държавите членки са длъжни да определят съгласно националното си законодателство (77) максимални срокове на задържане, които не надвишават 6 месеца (в обичайните случаи) или 18 месеца (в два квалифицирани случая: липса на съдействие от страна на подлежащото на връщане лице или забавяне при получаването на необходимата документация от трети страни).

По-кратките максимални срокове на задържане, определени от националното законодателство, преобладават спрямо максималната продължителност от 6/18 месеца, предвидена в Директивата за връщането: при разглеждането на конкретните случаи трябва да се прилагат максималните срокове, определени от националното законодателство (в съответствие с Директивата за връщането), а не максималните срокове, определени в Директивата за връщането. Товаозначава, че държава членка, която е определила национален максимален срок от например 60 дни за несъдействащите подлежащи на връщане лица, не може да продължи задържането отвъд тези 60 дни, въпреки че член 15, параграф 6 дава възможност за срок на задържане до 18 месеца.

В националното законодателство следва да бъде определен максимален срок на задържане, който позволява на компетентните национални органи да вземат всички необходими мерки за изпълнение на решението за връщане, с което да приключат необходимите процедури за успешното връщане на незаконно пребиваващите граждани на трета страна и да осигурят обратното приемане в третата страна на връщане. Комисията препоръчва на държавите членки да използват пределите, установени с член 15 от Директивата за връщането, в които се предвиждат максимален първоначален срок на задържане от шест месеца, както и възможността за допълнително удължаване на срока на задържане до 18 месеца в случаите, предвидени в член 15, параграф 6 от тази директива. Напомня се, че действителната продължителност на задържането трябва да се определя за всеки отделен случай и че подлежащото на връщане лице трябва да бъде освободено, ако условията за задържане (напр. разумна възможност за извеждане), вече не съществуват.

Примери за съображенията, които обосновават/не обосновават удължаването на срока на задържане съгласно член 15, параграф 6:

| — | Липсата на документи за самоличност сама по себе си не е достатъчна, за да обоснове удължаване на срока на задържане — вж. решението на Съда по дело C-146/14, Махди (точка 73): „
  [...] обстоятелството, че съответният гражданин на трета страна е без документи за самоличност, не може само по себе си да оправдае продължаване на задържането по член 15, параграф 6 от Директива 2008/115/ЕО
  “. |
| --- | --- |

—

Липсата на документи за самоличност сама по себе си не е достатъчна, за да обоснове удължаване на срока на задържане — вж. решението на Съда по дело C-146/14, Махди (точка 73): „
  [...] обстоятелството, че съответният гражданин на трета страна е без документи за самоличност, не може само по себе си да оправдае продължаване на задържането по член 15, параграф 6 от Директива 2008/115/ЕО
  “.

| — | Неоказването на съдействие за получаването на документи за самоличност може да обоснове удължаването на срока на задържане, ако е налице причинно-следствена връзка между неоказването на съдействие и невръщането — вж. решението на Съда по дело C-146/14, Махди (точка 85): „
  [...] единствено ако преценката на поведението на този гражданин през срока на задържането му покаже, че той не е съдействал за осъществяването на операцията по извеждане и че в резултат от това поведение е вероятно операцията да продължи по-дълго от предвиденото, [...]
  “. |
| --- | --- |

—

Неоказването на съдействие за получаването на документи за самоличност може да обоснове удължаването на срока на задържане, ако е налице причинно-следствена връзка между неоказването на съдействие и невръщането — вж. решението на Съда по дело C-146/14, Махди (точка 85): „
  [...] единствено ако преценката на поведението на този гражданин през срока на задържането му покаже, че той не е съдействал за осъществяването на операцията по извеждане и че в резултат от това поведение е вероятно операцията да продължи по-дълго от предвиденото, [...]
  “.

Допълнителни разяснения:

| | Вземане предвид на периодите на задържане на лицето като лице, търсещо убежище: при изчисляване на срока на задържане с цел извеждане периодите на задържане като лице, търсещо убежище, не трябва да се вземат предвид, тъй като задържането с цел извеждане и задържането на лицата, търсещи убежище, попадат в обхвата на различни правни норми и режими — вж. решението на Съда по дело C-357/09, Кадзоев (точки 45 и 48): „
  Така задържането с цел извеждане, уредено в Директива 2008/115/ЕО, и задържането, постановено спрямо лице, търсещо убежище, в частност по силата на Директива 2003/9/ЕО, Директива 2005/85/ЕО и приложимите национални разпоредби, се обуславят от различни правни режими. Следователно [...] периодът, през който лице е било настанено в дом за временно настаняване въз основа на решение, прието съгласно националните и общностни разпоредби относно търсещите убежище лица, не трябва да се счита за задържане с цел извеждане по смисъла на член 15 от Директива 2008/115/ЕО
  “. |
| --- | --- |

Вземане предвид на периодите на задържане на лицето като лице, търсещо убежище: при изчисляване на срока на задържане с цел извеждане периодите на задържане като лице, търсещо убежище, не трябва да се вземат предвид, тъй като задържането с цел извеждане и задържането на лицата, търсещи убежище, попадат в обхвата на различни правни норми и режими — вж. решението на Съда по дело C-357/09, Кадзоев (точки 45 и 48): „
  Така задържането с цел извеждане, уредено в Директива 2008/115/ЕО, и задържането, постановено спрямо лице, търсещо убежище, в частност по силата на Директива 2003/9/ЕО, Директива 2005/85/ЕО и приложимите национални разпоредби, се обуславят от различни правни режими. Следователно [...] периодът, през който лице е било настанено в дом за временно настаняване въз основа на решение, прието съгласно националните и общностни разпоредби относно търсещите убежище лица, не трябва да се счита за задържане с цел извеждане по смисъла на член 15 от Директива 2008/115/ЕО
  “.

| | В точка 47 от същото решение след това се добавя: „
  Ако се окаже, че в рамките на производствата, образувани по молбите на г-н Кадзоев за предоставяне на убежище, посочени в точка 19 от настоящото решение, не е прието никакво решение относно настаняването му в дома за временно настаняване и че задържането му следователно е продължавало да се основава на предишния национален режим на задържане с цел извеждане или на режима по Директива 2008/115/ЕО, периодът на задържане на г-н Кадзоев, съответстващ на времето, през което са били в ход посочените производства за предоставяне на убежище, трябва да се вземе предвид при изчисляването на периода на задържане с цел извеждане, посочен в член 15, параграфи 5 и 6 от Директива 2008/115/ЕО
  “. |
| --- | --- |

В точка 47 от същото решение след това се добавя: „
  Ако се окаже, че в рамките на производствата, образувани по молбите на г-н Кадзоев за предоставяне на убежище, посочени в точка 19 от настоящото решение, не е прието никакво решение относно настаняването му в дома за временно настаняване и че задържането му следователно е продължавало да се основава на предишния национален режим на задържане с цел извеждане или на режима по Директива 2008/115/ЕО, периодът на задържане на г-н Кадзоев, съответстващ на времето, през което са били в ход посочените производства за предоставяне на убежище, трябва да се вземе предвид при изчисляването на периода на задържане с цел извеждане, посочен в член 15, параграфи 5 и 6 от Директива 2008/115/ЕО
  “.

| | Вземане предвид на периодите на задържане при подготовката на прехвърляне по дъблинската процедура: прилага се същата логика като посочената по-горе във връзка с периодите на задържане като лица, търсещи убежище. |
| --- | --- |

Вземане предвид на периодите на задържане при подготовката на прехвърляне по дъблинската процедура: прилага се същата логика като посочената по-горе във връзка с периодите на задържане като лица, търсещи убежище.

| | Вземане предвид на периодите на задържане, по време на които има висяща жалба със суспензивно действие: тези периоди трябва да се вземат предвид — вж. решението на Съда по дело C-357/09, Кадзоев (точки 53—54): „
  Така периодът на задържане на съответното лице, изтекъл по време на съдебното производството за контрол на законосъобразността на решението за извеждане, трябва да се вземе предвид при изчисляването на максималната продължителност на задържане, предвидена в член 15, параграфи 5 и 6 от Директива 2008/115/ЕО. В противен случай продължителността на задържане с цел извеждане би варирала, понякога в значителна степен, в зависимост от случаите в една и съща държава членка или в зависимост от държавата членка поради специфичните за националните съдебни производства особености и обстоятелства, което би влязло в противоречие с целта на член 15, параграф 5 и 6 от Директива 2008/115/ЕО да се гарантира еднаква за държавите членки максимална продължителност на задържане
  “. |
| --- | --- |

Вземане предвид на периодите на задържане, по време на които има висяща жалба със суспензивно действие: тези периоди трябва да се вземат предвид — вж. решението на Съда по дело C-357/09, Кадзоев (точки 53—54): „
  Така периодът на задържане на съответното лице, изтекъл по време на съдебното производството за контрол на законосъобразността на решението за извеждане, трябва да се вземе предвид при изчисляването на максималната продължителност на задържане, предвидена в член 15, параграфи 5 и 6 от Директива 2008/115/ЕО. В противен случай продължителността на задържане с цел извеждане би варирала, понякога в значителна степен, в зависимост от случаите в една и съща държава членка или в зависимост от държавата членка поради специфичните за националните съдебни производства особености и обстоятелства, което би влязло в противоречие с целта на член 15, параграф 5 и 6 от Директива 2008/115/ЕО да се гарантира еднаква за държавите членки максимална продължителност на задържане
  “.

| | Вземане предвид на периодите на задържане с цел извеждане, прекарани в (друга) държава членка A, последвани незабавно от задържане преди извеждане в държава членка Б (такава ситуация може да възникне например в контекста на прехвърлянето на гражданин на трета страна от държавата членка A към държавата членка Б по силата на двустранно споразумение за обратно приемане, обхванато от член 6, параграф 3 от Директивата за връщането): Комисията счита, че абсолютният праг от 18 месеца непрекъснат период на задържане преди извеждане не трябва да се надвишава с оглед на необходимостта от зачитане на полезното действие на максималния срок, определен от член 15, параграф 6 от Директивата за връщането. Обменът на информация между държавите членки относно периодите на задържане, вече прекарани в друга държава членка, както и евентуалната възможност държавата членка Б да откаже прехвърляне от държавата членка А, ако държавата членка A е отправила искането прекалено късно, следва да се уредят съгласно съответните двустранни споразумения за обратно приемане. |
| --- | --- |

Вземане предвид на периодите на задържане с цел извеждане, прекарани в (друга) държава членка A, последвани незабавно от задържане преди извеждане в държава членка Б (такава ситуация може да възникне например в контекста на прехвърлянето на гражданин на трета страна от държавата членка A към държавата членка Б по силата на двустранно споразумение за обратно приемане, обхванато от член 6, параграф 3 от Директивата за връщането): Комисията счита, че абсолютният праг от 18 месеца непрекъснат период на задържане преди извеждане не трябва да се надвишава с оглед на необходимостта от зачитане на полезното действие на максималния срок, определен от член 15, параграф 6 от Директивата за връщането. Обменът на информация между държавите членки относно периодите на задържане, вече прекарани в друга държава членка, както и евентуалната възможност държавата членка Б да откаже прехвърляне от държавата членка А, ако държавата членка A е отправила искането прекалено късно, следва да се уредят съгласно съответните двустранни споразумения за обратно приемане.

| | Вземане предвид на периодите на задържане, изтекли преди правилата на Директивата за връщането да станат приложими: тези периоди трябва да се вземат предвид — вж. решението на Съда по дело C-357/09, Кадзоев (точки 36—38). |
| --- | --- |

Вземане предвид на периодите на задържане, изтекли преди правилата на Директивата за връщането да станат приложими: тези периоди трябва да се вземат предвид — вж. решението на Съда по дело C-357/09, Кадзоев (точки 36—38).

14.5.   Повторно задържане на подлежащи на връщане лица

Максималните срокове за задържане, предписани от Директивата за връщането, не трябва да бъдат нарушавани от повторно задържане на подлежащи на връщане лица веднага след освобождаването им от задържане.

Повторното задържане на едно и също лице на по-късен етап може да бъде законно само при наличие на важна промяна на съответното обстоятелство (напр. издаване на необходимите документи от трета страна или подобряване на положението в страната на произход, което позволява безопасно завръщане), ако тази промяна води до „
  разумна възможност за извеждане
  “ в съответствие с член 15, параграф 4 от Директивата за връщането и ако са изпълнени всички други условия за налагане на задържане съгласно член 15 от тази директива.

14.6.   Прилагане на по-леки принудителни мерки след края на задържането

Могат да бъдат наложени по-леки принудителни мерки, като например редовно явяване пред органите, внасяне на подходяща парична гаранция, предаване на документи или задължението за пребиваване на определено място, доколкото те могат да продължат да бъдат считани за „
  необходима мярка
  “ за изпълнение на връщането. Въпреки че за прилагането на по-леки принудителни мерки не съществуват абсолютни максимални срокове, обхватът и продължителността на тези мерки подлежат на подробна оценка по отношение на тяхната пропорционалност.

Освен това, ако характерът и интензивността на една по-лека принудителна мярка са подобни или равностойни на лишаването от свобода (като например налагането на неограничено във времето задължение за пребиваване в определен център без възможност за напускането му), то тя трябва да се разглежда фактически като продължение на задържането, поради което се прилагат сроковете, предвидени в член 15, параграфи 5 и 6 от Директивата за връщането.

15.   УСЛОВИЯ НА ЗАДЪРЖАНЕ

Правно основание: Директива за връщането — член 16

| 1. | Задържането по правило се извършва в специализирани центрове за задържане. Когато дадена държава членка не може да осигури настаняване в специализиран център за задържане и е трябва да прибегне до настаняване в затвор, задържаните граждани на трети страни се отделят от обикновените затворници. |
| --- | --- |

1.

Задържането по правило се извършва в специализирани центрове за задържане. Когато дадена държава членка не може да осигури настаняване в специализиран център за задържане и е трябва да прибегне до настаняване в затвор, задържаните граждани на трети страни се отделят от обикновените затворници.

| 2. | Задържани граждани на трети страни при поискване получават разрешение за своевременно установяване на контакт със законни представители, членове на семейството и компетентни консулски власти. |
| --- | --- |

2.

Задържани граждани на трети страни при поискване получават разрешение за своевременно установяване на контакт със законни представители, членове на семейството и компетентни консулски власти.

| 3. | Особено внимание се обръща на положението на уязвимите лица. Предоставят се спешни медицински грижи и основно лечение на болести. |
| --- | --- |

3.

Особено внимание се обръща на положението на уязвимите лица. Предоставят се спешни медицински грижи и основно лечение на болести.

| 4. | Съответните компетентни национални, международни и неправителствени организации и органи имат възможността да посещават центровете за задържане,посочени в параграф 1, доколкото те се използват за задържане на граждани на трети страни в съответствие с настоящата глава. Подобни посещения могат да бъдат подложени на разрешителен режим. |
| --- | --- |

4.

Съответните компетентни национални, международни и неправителствени организации и органи имат възможността да посещават центровете за задържане,посочени в параграф 1, доколкото те се използват за задържане на граждани на трети страни в съответствие с настоящата глава. Подобни посещения могат да бъдат подложени на разрешителен режим.

| 5. | На задържаните граждани на трета страна се предоставя систематично информация, в която се разясняват правилата, които се прилагат в центъра за задържане, и се излагат техните права и задължения. Тази информация включва информация относно правото им съгласно националното законодателство да влязат в контакт с посочените в параграф 4 организации и органи. |
| --- | --- |

5.

На задържаните граждани на трета страна се предоставя систематично информация, в която се разясняват правилата, които се прилагат в центъра за задържане, и се излагат техните права и задължения. Тази информация включва информация относно правото им съгласно националното законодателство да влязат в контакт с посочените в параграф 4 организации и органи.

15.1.   Първоначално полицейско задържане

Първоначалният полицейски арест (задържане) с цел установяване на самоличността се урежда от националното законодателство: това е изрично подчертано в съображение 17 от Директивата за връщането: „
  Без да се засяга първоначалното задържане от правоприлагащите органи, което се урежда от националното законодателство, задържането следва поправило да се извършва в специализирани места за задържане
  “. С това се пояснява, че по време на първоначалния период може да продължи да се прилага националното законодателство. Въпреки че това не е правно задължение, държавите членки се насърчават да гарантират още на този етап, че гражданите на трети страни се отделят от обикновените затворници.

Продължителност на първоначалния период на задържане, по време на който лицата, за които има съмнения, че са незаконни мигранти, може да бъде наложено полицейско задържане: кратък, но разумен срок с цел установяване на самоличността на проверяваното лице и издирване на данните, позволяващи да се определи дали лицето е незаконно пребиваващ гражданин на трета страна — вж. решението на Съда по дело C-329/11, Achughbabian (точка 31): „
  В това отношение е важно да се приеме, че компетентните органи трябва да разполагат с несъмнено кратък, но разумен срок за установяване на самоличността на проверяваното лице и за издирване на данните, позволяващи да се определи дали това лице е незаконно пребиваващ гражданин на трета страна. Определянето на името и на гражданството може да се окаже трудно при липсата на съдействие от заинтересувания. Проверката дали е налице незаконно пребиваване, също може да се окаже сложна, по-конкретно когато заинтересуваният се позовава на статут на лице, търсещо убежище, или на статут на бежанец. Поради това компетентните органи са длъжни, за да се избегне засягане на целта на Директива 2008/115/ЕО, припомнена в предходната точка, да действат с необходимата грижа и да заемат своевременно позиция по това дали засегнатото лице пребивава законно или не
  “. Въпреки че не съществува подробен задължителен срок, Комисията насърчава държавите членки да гарантират, че прехвърлянето в специализиран център за задържане на незаконни мигранти обикновено се извършва в рамките на 48 часа след задържането (по изключение по-дълги срокове може да са допустими в случай на отдалечени географски местоположения).

15.2.   Използване на специализирани центрове като общо правило

Общото правило е използването на специализирани центрове: подлежащите на връщане лица не са престъпници и заслужават третиране, различно от това на обикновените затворници. Ето защо използването на специализирани центрове е общото правило, предвидено в Директивата за връщането. От държавите членки се изисква да задържат незаконно пребиваващите граждани на трети страни с цел извеждане в специализирани центрове за задържане, а не в обикновените затвори. Това означава задължение за държавите членки да гарантират наличността на достатъчно места в специализираните центрове за задържане, т.е. да приведат капацитета за задържане в съответствие с действителните нужди, като същевременно гарантират подходящи материални условия на задържане.

Изключения от общото правило: дерогацията, предвидена в член 16, параграф 1 от Директивата за връщането, която позволява на държавите членки в изключителни случаи да настаняват задържани преди извеждане лица в обикновените затвори, трябва да се тълкува ограничително. Това беше изрично потвърдено от решението на Съда по съвместни дела C-473/13, Bero и C-514/13, Bouzalmate
   (78) (точка 25): „
  Второто изречение [на член 16, параграф 1] [...] предвижда изключение от този принцип, което като такова трябва да се тълкува стриктно (вж. в този смисъл решението по дело Kamberaj, C-571/10, EU:C:2012:233, т. 86)
  “. При използването на такава дерогация трябва изцяло да се вземат предвид основните права, като се отдава необходимото внимание на елементи, като например ситуации на пренаселеност, необходимостта да се избягват многократни прехвърляния и евентуалните вредни въздействия върху благосъстоянието на подлежащото на връщане лице, особено що се отнася до уязвимите лица.

Непредвидено увеличаване на броя на задържаните лица: дерогацията, предвидена в член 16, параграф 1 от Директивата за връщането, може да се прилага, когато неочаквано увеличаване на броя на задържаните лица поради непредвидени количествени колебания, присъщи на явлението „незаконна миграция“ (без все още да е достигнато до равнището на „извънредна ситуация“, изрично уредена в член 18 от Директивата за връщането), създава проблеми за настаняването на задържаните лица в специални центрове в дадена държава членка, която иначе разполага с подходящ/достатъчен брой места в специализираните центрове.

Агресивни задържани лица: съгласно съответната съдебна практика на ЕСПЧ държавите членки са длъжни да защитават задържаните подлежащи на връщане лица от агресивно или неуместно поведение на страна на други задържани лица. Държавите членки се насърчават да търсят практически начини за справяне с това предизвикателство в рамките на специализираните центрове и без да се прибягва до настаняване в затвори. Възможни решения могат да бъдат запазване на определени части/крила на центровете за задържане за агресивни лица или наличието на специални центрове за задържане, предназначени за тази категория лица.

Липса на специални центрове за задържане в определен регион на държава членка: липсата на специални центрове за задържане в определен регион на държава членка, докато в друг регион на същата държава членка такива центрове съществуват, не може сама по себе си да обоснове престой в обикновен затвор. Това беше изрично потвърдено от решението на Съда по съвместни дела C-473/13, Bero и C-514/13, Bouzalmate (точка 32): „
  член 16, параграф 1 от Директива 2008/115/ЕО трябва да се тълкува в смисъл, че когато държава членка задържа незаконно пребиваващи граждани на трети страни с цел извеждане, по правило тя е длъжна да ги настани в специализиран център за задържане на същата държава, дори и ако устройството на тази държава членка е федерално, а федералната административно-териториална единица, от чиято компетентност е решаването и извършването на това настаняване съгласно националното право, няма такъв център за задържане
  “.

Кратки периоди на задържане: фактът, че е вероятно задържането да продължи само за кратък период от време (напр. 7 дни или по-малко), не е основателна причина да се прибегне до настаняване в затвор.

Задържане в затворени медицински/психиатрични заведения: задържане преди извеждане в затворени медицински/психиатрични заведения или заедно с лица, задържани по медицински причини, не се предвижда в член 16, параграф 1 от Директивата за връщането и би било в противоречие с неговото полезно действие, освен ако с оглед на медицинското и здравословното състояние на засегнатото лице задържането или прехвърлянето в специализиран или адаптиран център е необходимо с цел да му бъдат осигурени подходящи и постоянни специализирани медицински грижи, наблюдение и помощ, за да се избегне влошаване на неговото здраве.

15.3.   Отделяне от обикновените затворници

Задължението за отделяне на подлежащите на връщане лица и на затворниците е абсолютно изискване: Директивата за връщането предвижда безусловно задължение, изискващо държавите членки да гарантират, че гражданите на трети страни в незаконен престой винаги са отделени от обикновените затворници, когато държавата членка по изключение не може да осигури настаняване в специализиран център за задържане.

Бивши затворници, подлежащи на последващо връщане: след като приключи изтърпяването на присъдата лишаване от свобода и при обичайни обстоятелства лицето би било освободено, започват да се прилагат правилата за задържане с цел извеждане, включително задължението по член 16, параграф 1 от Директивата за връщането за задържане в специализирани центрове. Ако подготовката за извеждане и евентуално самото извеждане се извършат в срок, който все още попада в срока на изтърпяване на присъдата лишаване от свобода, настаняването в затвор може да продължи, тъй като то все още попада в срока на изтърпяване на присъдата за извършено по-рано престъпление. Държавите членки се насърчават да започнат всички необходими процедури за извеждане на доста ранен етап, докато лицата все още изтърпяват присъдата си лишаване от свобода в затвора, за да се гарантира, че гражданинът на трета страна ще може да бъде успешно върнат най-късно в момента, в който бъде освободен от затвора.

Агресивни задържани лица: агресивно или неуместно поведение на подлежащи на връщане лица не обосновава задържането на тези лица заедно с обикновените затворници, освен ако даден акт на агресия не бъде квалифициран като престъпление и във връзка с него не бъде наложена присъда лишаване от свобода от съда.

Терминът „обикновените затворници“ обхваща както осъдени затворници, така и подсъдими, задържани под стража: това се потвърждава от насока 10, точка 4 от „20 насоки относно принудителното връщане“ на Комитета на министрите на Съвета на Европа, където изрично се подчертава, че „
  лицата, задържани до извеждането им от територията, обикновено не следва да бъдат държани заедно с обикновените затворници, осъдени или задържани под стража
  “. Следователно задържаните лица трябва да бъдат отделени и от лицата, задържани под стража.

Не е допустимо да се получи съгласие от подлежащо на връщане лице да бъде задържано заедно със затворници: в решението по дело C-474/13, Pham
   (79) (точки 21 и 22) Съдът изрично потвърди следното: „
  В това отношение задължението за отделяне на незаконно пребиваващите граждани на трети страни от обикновените затворници, предвидено в член 16, параграф 1, второ изречение от тази директива, не е само специфично процедурно правило за настаняване на задържани граждани на трети страни в затвори, а е материалноправна предпоставка за това настаняване, без която по принцип последното не би било в съответствие с посочената директива. В този контекст държавите членки не трябва да вземат предвид волята на съответния гражданин на трета страна
  “.

15.4.   Материални условия на задържане

Директива за връщането — член 16; Насока No 10 на Съвета на Европа относно принудителното връщане („условия на задържане до извеждането“); стандарти и информационен документ на КПИ относно задържането на имигранти; Европейски правила за затворите от 2006 г.

Самата Директива за връщането предвижда редица конкретни гаранции. Държавите членки са длъжни:

| — | да предоставят спешни медицински грижи и основно лечение на болести, |
| --- | --- |

—

да предоставят спешни медицински грижи и основно лечение на болести,

| — | да обръщат внимание на положението на уязвимите лица, което по-общо означава и гарантиране на надлежното отчитане на елементи като възрастта, увреждането и здравословно състояние на засегнатото лице (в това число психичното здраве), |
| --- | --- |

—

да обръщат внимание на положението на уязвимите лица, което по-общо означава и гарантиране на надлежното отчитане на елементи като възрастта, увреждането и здравословно състояние на засегнатото лице (в това число психичното здраве),

| — | да предоставят на задържаните лица информация, в която се разясняват правилата, които се прилагат в центъра за задържане, и се излагат техните права и задължения; препоръчително е тази информация да се дава възможно най-скоро и не по-късно от 24 часа след пристигането, |
| --- | --- |

—

да предоставят на задържаните лица информация, в която се разясняват правилата, които се прилагат в центъра за задържане, и се излагат техните права и задължения; препоръчително е тази информация да се дава възможно най-скоро и не по-късно от 24 часа след пристигането,

| — | да дадат възможност на задържаните да установят контакт със законни представители, членове на семейството и компетентни консулски власти, |
| --- | --- |

—

да дадат възможност на задържаните да установят контакт със законни представители, членове на семейството и компетентни консулски власти,

| — | да предоставят на съответните компетентни национални, международни и неправителствени организации и органи възможността да посещават центровете за задържане; това право трябва бъде предоставено пряко на съответните органи, независимо от наличието на покана от задържаното лице. |
| --- | --- |

—

да предоставят на съответните компетентни национални, международни и неправителствени организации и органи възможността да посещават центровете за задържане; това право трябва бъде предоставено пряко на съответните органи, независимо от наличието на покана от задържаното лице.

Що се отнася до въпросите, които не са изрично уредени от Директивата за връщането, държавите членки трябва да спазват съответните стандарти на Съвета на Европа, по-специално „Стандартите на КПИ“: Директивата за връщането не урежда определени материални условия на задържане, като например големината на стаите, достъпа до санитарни помещения, достъпа до открити пространства, храненето. В съображение 17 от нея обаче се потвърждава, че задържаните лица трябва да се третират по хуманен и достоен начин, като се зачитат техните основни права и се спазва международното и националното право. Когато държавите членки налагат задържане с цел извеждане, това трябва да става при условия, които са съобразени с член 4 от Хартата на основните права, забраняващ нечовешко или унизително отношение. Практическото значение на това задължение за държавите членки е посочено подробно по-специално в:

| 1) | Насока No 10 на Съвета на Европа относно принудителното връщане („условия на задържане до извеждането“); |
| --- | --- |

1)

Насока No 10 на Съвета на Европа относно принудителното връщане („условия на задържане до извеждането“);

| 2) | стандартите, установени от Комитета за предотвратяване на изтезанията към Съвета на Европа („Стандарти на КПИ“, документ, CPT/Inf/E (2002) 1 — редакция 2013 г.; Информационен документ на КПИ относно задържането на имигранти, документ CPT/Inf(2017)3), насочени специално към специфичните нужди и статута на задържаните незаконни мигранти; |
| --- | --- |

2)

стандартите, установени от Комитета за предотвратяване на изтезанията към Съвета на Европа („Стандарти на КПИ“, документ, CPT/Inf/E (2002) 1 — редакция 2013 г.; Информационен документ на КПИ относно задържането на имигранти, документ CPT/Inf(2017)3), насочени специално към специфичните нужди и статута на задържаните незаконни мигранти;

| 3) | Европейските правила за затворите от 2006 г. (Препоръка Rec(2006)2 на Комитета на министрите към държавите членки) като основни минимални стандарти по всички въпроси, които не са включени в горепосочените стандарти; |
| --- | --- |

3)

Европейските правила за затворите от 2006 г. (Препоръка Rec(2006)2 на Комитета на министрите към държавите членки) като основни минимални стандарти по всички въпроси, които не са включени в горепосочените стандарти;

| 4) | Правилата на ООН относно минималните стандарти за отношение към лишените от свобода лица (одобрени от Икономическия и социален съвет с резолюции 663 C (XXIV) от 31 юли 1957 г. и 2076 (LXII) от 13 май 1977 г.). |
| --- | --- |

4)

Правилата на ООН относно минималните стандарти за отношение към лишените от свобода лица (одобрени от Икономическия и социален съвет с резолюции 663 C (XXIV) от 31 юли 1957 г. и 2076 (LXII) от 13 май 1977 г.).

Тези стандарти представляват общопризнато описание на задълженията по отношение на задържането, които следва да се спазват от държавите членки при всяко задържане като абсолютен минимум, за да се гарантира спазване на задълженията по ЕКПЧ и на задълженията, произтичащи от Хартата на основните права, при прилагането на правото на ЕС:

Насока No 10 на Съвета на Европа — Условия на задържане до извеждането

| 1. | Лицата, задържани до извеждането, обичайно следва да се настаняват във възможно най-кратък срок в специално предназначени за целта центрове, предлагащи материални условия и режим, съответстващи на тяхното правно положение и обслужвани от подходящо квалифициран персонал. |
| --- | --- |

1.

Лицата, задържани до извеждането, обичайно следва да се настаняват във възможно най-кратък срок в специално предназначени за целта центрове, предлагащи материални условия и режим, съответстващи на тяхното правно положение и обслужвани от подходящо квалифициран персонал.

| 2. | Тези центрове следва да осигуряват помещения, които са с подходящо обзавеждане, чисти и в добре поддържано състояние, предлагащи достатъчно жизнено пространство спрямо броя на настанените лица. Освен това следва да се вземат мерки при проектирането и разположението на помещенията, за да се избегне, доколкото е възможно, всяко впечатление за затворническа среда. Организираните дейности следва да включват двигателни занимания на открито, достъп до дневна стая и радио/телевизия и вестници/списания, както и други подходящи средства за отдих. |
| --- | --- |

2.

Тези центрове следва да осигуряват помещения, които са с подходящо обзавеждане, чисти и в добре поддържано състояние, предлагащи достатъчно жизнено пространство спрямо броя на настанените лица. Освен това следва да се вземат мерки при проектирането и разположението на помещенията, за да се избегне, доколкото е възможно, всяко впечатление за затворническа среда. Организираните дейности следва да включват двигателни занимания на открито, достъп до дневна стая и радио/телевизия и вестници/списания, както и други подходящи средства за отдих.

| 3. | Персоналът в тези центрове следва да е подбиран внимателно и да получи подходящо обучение. Държавите членки се насърчават да осигурят на съответния персонал, доколкото е възможно, обучение, което не само ще му предостави умения за междуличностно общуване, но и ще го запознае с различните култури на задържаните лица. За предпочитане част от персонала следва да има съответните езикови умения и да може да разпознава възможни симптоми на реакции на стрес от страна на задържаните лица и да предприема необходимите действия. Когато е необходимо, персоналът трябва да бъде в състояние да разчита на външна подкрепа, по-специално медицинска и социална подкрепа. |
| --- | --- |

3.

Персоналът в тези центрове следва да е подбиран внимателно и да получи подходящо обучение. Държавите членки се насърчават да осигурят на съответния персонал, доколкото е възможно, обучение, което не само ще му предостави умения за междуличностно общуване, но и ще го запознае с различните култури на задържаните лица. За предпочитане част от персонала следва да има съответните езикови умения и да може да разпознава възможни симптоми на реакции на стрес от страна на задържаните лица и да предприема необходимите действия. Когато е необходимо, персоналът трябва да бъде в състояние да разчита на външна подкрепа, по-специално медицинска и социална подкрепа.

| 4. | Лицата, задържани до извеждането им от територията, обикновено не следва да са настанени заедно с обикновени затворници, независимо дали последните са осъждани, или задържани под стража. Мъжете и жените трябва да бъдат отделени от противоположния пол, ако желаят това; следва обаче да е спазен принципът на целостта на семейството и поради това семействата следва да са настанени по съответния начин. |
| --- | --- |

4.

Лицата, задържани до извеждането им от територията, обикновено не следва да са настанени заедно с обикновени затворници, независимо дали последните са осъждани, или задържани под стража. Мъжете и жените трябва да бъдат отделени от противоположния пол, ако желаят това; следва обаче да е спазен принципът на целостта на семейството и поради това семействата следва да са настанени по съответния начин.

| 5. | Националните органи следва да гарантират, че лицата, задържани в тези центрове, имат достъп до адвокати, лекари, неправителствени организации, членове на своите семейства, както и ВКБООН, а също и че са в състояние да общуват с външния свят, в съответствие с приложимите национални разпоредби. Нещо повече, работата на тези центрове следва да се наблюдава редовно, включително чрез признати независими наблюдатели. |
| --- | --- |

5.

Националните органи следва да гарантират, че лицата, задържани в тези центрове, имат достъп до адвокати, лекари, неправителствени организации, членове на своите семейства, както и ВКБООН, а също и че са в състояние да общуват с външния свят, в съответствие с приложимите национални разпоредби. Нещо повече, работата на тези центрове следва да се наблюдава редовно, включително чрез признати независими наблюдатели.

| 6. | Задържаните имат право да подават жалби за предполагаеми случаи на малтретиране или за непредоставяне на защита от насилие от страна на други задържани. Жалбоподателите и свидетелите трябва да бъдат защитени срещу всяко малтретиране или заплахи, възникнали в резултат от тяхната жалба или от доказателствата, предоставени в нейна подкрепа. |
| --- | --- |

6.

Задържаните имат право да подават жалби за предполагаеми случаи на малтретиране или за непредоставяне на защита от насилие от страна на други задържани. Жалбоподателите и свидетелите трябва да бъдат защитени срещу всяко малтретиране или заплахи, възникнали в резултат от тяхната жалба или от доказателствата, предоставени в нейна подкрепа.

| 7. | На задържаните лица следва систематично да се предоставя информация, в която се разясняват правилата, прилагани в центъра, и приложимата спрямо тях процедура и се посочват техните права и задължения. Тази информация трябва да е предоставена на езиците, най-често използвани от засегнатите лица, и ако е необходимо, следва да се потърсят услугите на устен преводач. Задържаните следва да са информирани за правото си да се свържат с адвокат по свой избор, с компетентното дипломатическо представителство на своята страна, с международни организации като ВКБООН и Международната организация по миграция (МОМ), както и с неправителствени организации. Следва да бъде оказвано съдействие в тази връзка. |
| --- | --- |

7.

На задържаните лица следва систематично да се предоставя информация, в която се разясняват правилата, прилагани в центъра, и приложимата спрямо тях процедура и се посочват техните права и задължения. Тази информация трябва да е предоставена на езиците, най-често използвани от засегнатите лица, и ако е необходимо, следва да се потърсят услугите на устен преводач. Задържаните следва да са информирани за правото си да се свържат с адвокат по свой избор, с компетентното дипломатическо представителство на своята страна, с международни организации като ВКБООН и Международната организация по миграция (МОМ), както и с неправителствени организации. Следва да бъде оказвано съдействие в тази връзка.

Стандарти на КПИ относно задържането на имигранти — извлечения

| 29. | (в центровете за задържане). [...] Очевидно е, че тези центрове следва да осигуряват помещения, които са с подходящо обзавеждане, чисти и в добре поддържано състояние, предлагащи достатъчно жизнено пространство според броя на настанените лица. Освен това следва да се вземат мерки при проектирането и разположението на помещенията, за да се избегне, доколкото е възможно, всяко впечатление за затворническа среда. Що се отнася до режима на занимания, той следва да включва двигателни занимания на открито, достъп до дневна стая и радио/телевизия и вестници/списания, както и други подходящи средства за отдих (напр. настолни игри, тенис на маса). Колкото по-дълъг е периодът, за който са задържани лицата, толкова по-добре организирани следва да са дейностите, които им се предлагат.


  Персоналът на центровете за задържане на имигранти има особено тежка задача. Първо, неизбежно ще има трудности в общуването, причинени от езиковите бариери. Второ, за много задържани лица ще бъде трудно да приемат факта, че са лишени от свобода, без да са заподозрени в извършване на престъпление. Трето, съществува риск от напрежение между задържаните от различни националности и етнически групи. Поради това КПИ подчертава значението на това надзорният персонал в тези центрове да бъде внимателно подбран и да получи подходящо обучение. Освен да притежава добре развити качества в областта на междуличностното общуване, съответният персонал следва да е запознат с различните култури на задържаните и поне част от него следва да има съответните езикови умения. В допълнение персоналът следва да бъде обучен да разпознава възможни симптоми на реакции на стрес от страна на задържаните лица (независимо дали посттравматични, или породени от социално-културни промени) и да предприема съответните действия. |
| --- | --- |

29.

(в центровете за задържане). [...] Очевидно е, че тези центрове следва да осигуряват помещения, които са с подходящо обзавеждане, чисти и в добре поддържано състояние, предлагащи достатъчно жизнено пространство според броя на настанените лица. Освен това следва да се вземат мерки при проектирането и разположението на помещенията, за да се избегне, доколкото е възможно, всяко впечатление за затворническа среда. Що се отнася до режима на занимания, той следва да включва двигателни занимания на открито, достъп до дневна стая и радио/телевизия и вестници/списания, както и други подходящи средства за отдих (напр. настолни игри, тенис на маса). Колкото по-дълъг е периодът, за който са задържани лицата, толкова по-добре организирани следва да са дейностите, които им се предлагат.

Персоналът на центровете за задържане на имигранти има особено тежка задача. Първо, неизбежно ще има трудности в общуването, причинени от езиковите бариери. Второ, за много задържани лица ще бъде трудно да приемат факта, че са лишени от свобода, без да са заподозрени в извършване на престъпление. Трето, съществува риск от напрежение между задържаните от различни националности и етнически групи. Поради това КПИ подчертава значението на това надзорният персонал в тези центрове да бъде внимателно подбран и да получи подходящо обучение. Освен да притежава добре развити качества в областта на междуличностното общуване, съответният персонал следва да е запознат с различните култури на задържаните и поне част от него следва да има съответните езикови умения. В допълнение персоналът следва да бъде обучен да разпознава възможни симптоми на реакции на стрес от страна на задържаните лица (независимо дали посттравматични, или породени от социално-културни промени) и да предприема съответните действия.

| 79. | Условията на задържане за незаконните мигранти следва да отразяват характера на тяхното лишаване от свобода — с въведени минимални ограничения и разнообразен режим на занимания. Например задържаните незаконни мигранти следва да могат да се възползват от всяка възможност за запазване на пълноценен контакт с външния свят (включително честа възможност да провеждат телефонни разговори и да бъдат посещавани), а свободата им на движение в границите на центъра за задържане следва да е ограничена във възможно най-малка степен. Дори когато условията на задържане в затворите отговарят на тези изисквания, а това със сигурност невинаги е така, КПИ счита, че задържането на незаконни мигранти в затворническа среда е изначално неправилно поради горепосочените причини. |
| --- | --- |

79.

Условията на задържане за незаконните мигранти следва да отразяват характера на тяхното лишаване от свобода — с въведени минимални ограничения и разнообразен режим на занимания. Например задържаните незаконни мигранти следва да могат да се възползват от всяка възможност за запазване на пълноценен контакт с външния свят (включително честа възможност да провеждат телефонни разговори и да бъдат посещавани), а свободата им на движение в границите на центъра за задържане следва да е ограничена във възможно най-малка степен. Дори когато условията на задържане в затворите отговарят на тези изисквания, а това със сигурност невинаги е така, КПИ счита, че задържането на незаконни мигранти в затворническа среда е изначално неправилно поради горепосочените причини.

| 82. | Правото на достъп до адвокат следва да включва правото да се говори с адвокат насаме, както и на предоставен достъп до правни съвети по въпросите, свързани с пребиваването, задържането и депортирането. Това означава, че когато незаконните мигранти не са в състояние сами да определят и да платят за адвокат, те следва да се възползват от достъп до правна помощ.


  Освен това всички новопристигнали задържани лица трябва да бъдат незабавно прегледани от лекар или от напълно квалифицирана медицинска сестра, която докладва на лекар. Правото на достъп до лекар следва да включва правото — ако незаконен мигрант пожелае това — да бъде прегледан от лекар по негов избор, но може да се очаква задържаното лице да поеме разходите за такъв преглед.


  Уведомяването на роднина или на трето лице по собствен избор относно мярката за задържане е в голяма степен улеснено, ако незаконните мигранти имат право да задържат своите мобилни телефони по време на лишаване от свобода или поне да имат достъп до тях. |
| --- | --- |

82.

Правото на достъп до адвокат следва да включва правото да се говори с адвокат насаме, както и на предоставен достъп до правни съвети по въпросите, свързани с пребиваването, задържането и депортирането. Това означава, че когато незаконните мигранти не са в състояние сами да определят и да платят за адвокат, те следва да се възползват от достъп до правна помощ.

Освен това всички новопристигнали задържани лица трябва да бъдат незабавно прегледани от лекар или от напълно квалифицирана медицинска сестра, която докладва на лекар. Правото на достъп до лекар следва да включва правото — ако незаконен мигрант пожелае това — да бъде прегледан от лекар по негов избор, но може да се очаква задържаното лице да поеме разходите за такъв преглед.

Уведомяването на роднина или на трето лице по собствен избор относно мярката за задържане е в голяма степен улеснено, ако незаконните мигранти имат право да задържат своите мобилни телефони по време на лишаване от свобода или поне да имат достъп до тях.

| 90. | Оценката на здравословното състояние на незаконните мигранти по време на тяхното лишаване от свобода е основна отговорност по отношение на всеки отделен задържан и по отношение на групата от незаконни мигранти като цяло. Психическото и физическото здраве на незаконните мигранти могат да бъдат засегнати негативно от предишни травматични преживявания. Освен това загубата на лична и културна среда, към която лицата са привикнали, както и несигурността за собственото бъдеще могат да доведат до влошаване на психическото състояние, включително обостряне на вече съществуващи симптоми на депресия, тревожност и посттравматично разстройство. |
| --- | --- |

90.

Оценката на здравословното състояние на незаконните мигранти по време на тяхното лишаване от свобода е основна отговорност по отношение на всеки отделен задържан и по отношение на групата от незаконни мигранти като цяло. Психическото и физическото здраве на незаконните мигранти могат да бъдат засегнати негативно от предишни травматични преживявания. Освен това загубата на лична и културна среда, към която лицата са привикнали, както и несигурността за собственото бъдеще могат да доведат до влошаване на психическото състояние, включително обостряне на вече съществуващи симптоми на депресия, тревожност и посттравматично разстройство.

| 91. | Като минимално изискване — ежедневно трябва да присъства лице с призната квалификация на медицинска сестра във всички центрове за задържани незаконни мигранти. Това лице следва по-специално да извършва първоначалния медицински преглед на новопристигналите (по-специално за заразни болести, включително туберкулоза), да получава заявки за посещение при лекар, да гарантира осигуряването и разпространението на предписаните лекарства, да води медицинската документация и да осъществява контрол върху общите хигиенни условия. |
| --- | --- |

91.

Като минимално изискване — ежедневно трябва да присъства лице с призната квалификация на медицинска сестра във всички центрове за задържани незаконни мигранти. Това лице следва по-специално да извършва първоначалния медицински преглед на новопристигналите (по-специално за заразни болести, включително туберкулоза), да получава заявки за посещение при лекар, да гарантира осигуряването и разпространението на предписаните лекарства, да води медицинската документация и да осъществява контрол върху общите хигиенни условия.

Европейски правила за затворите от 2006 г. — извлечения

Настаняване

| 18.1 | Битовите условия на затворниците, и особено условията за спане, трябва да са съобразени със зачитането на човешкото им достойнство, трябва да осигуряват, доколкото е възможно, възможност за усамотение, и да отговарят на хигиенните и здравни норми, като се обръща необходимото внимание на климатичните условия, и особено на съдържанието на въздух на кубически метър, пространство, осветление, отопление и вентилация. |
| --- | --- |

18.1

| 18.2 | Във всички помещения, където затворниците живеят, работят или се събират:








  а. | прозорците трябва да са достатъчно големи, за да дават възможност на затворниците да четат или работят на естествено осветление при нормални условия и да позволяват влизането на свеж въздух, освен ако няма съответната климатична инсталация; |
| --- | --- | --- |

18.2

а.

прозорците трябва да са достатъчно големи, за да дават възможност на затворниците да четат или работят на естествено осветление при нормални условия и да позволяват влизането на свеж въздух, освен ако няма съответната климатична инсталация;

| б. | изкуствената светлина трябва да съответства на приетите технически стандарти; и |
| --- | --- |

б.

изкуствената светлина трябва да съответства на приетите технически стандарти; и

| в. | трябва да има сигнална система, чрез която затворниците да могат да установяват незабавна връзка с персонала на затвора. |
| --- | --- |

в.

трябва да има сигнална система, чрез която затворниците да могат да установяват незабавна връзка с персонала на затвора.

Хигиена

| 19.1 | Всички помещения на всеки затвор трябва винаги да бъдат добре поддържани и чисти. |
| --- | --- |

19.1

| 19.2 | При приемане на затворници килиите или другите жилищни помещения, в които се настаняват, трябва да бъдат чисти. |
| --- | --- |

19.2

| 19.3 | Затворниците трябва да имат лесен достъп до санитарни помещения с добри хигиенни условия и съобразени с правото на лично уединение. |
| --- | --- |

19.3

| 19.4 | Трябва да са осигурени необходимите помещения, където всеки затворник да може да се къпе и взема душ при подходящи за климата температури при възможност всеки ден, но не по-малко от два пъти седмично (или по-често, ако е необходимо) с оглед на поддържане на обща хигиена. |
| --- | --- |

19.4

| 19.5 | Затворниците трябва да поддържат себе си, облеклото си и спалните помещения чисти и спретнати. |
| --- | --- |

19.5

| 19.6 | Администрацията на затвора им предоставя необходимите средства за това, в т. ч. тоалетни принадлежности, както и почистващи инструменти и материали. |
| --- | --- |

19.6

| 19.7 | За санитарните нужди на жените трябва да се осигурят специални условия. |
| --- | --- |

19.7

Дрехи и постелно бельо

| 20.1 | На затворниците, които нямат подходящи собствени дрехи, се осигурява подходящо за климата облекло. |
| --- | --- |

20.1

| 20.2 | Такива дрехи не трябва да засягат тяхното достойнство или да ги унижават. |
| --- | --- |

20.2

| 20.3 | Всички дрехи се поддържат в добро състояние и се подменят при необходимост. |
| --- | --- |

20.3

| 20.4 | Не бива да се изисква от затворниците, на които е разрешено да излизат извън затвора, да носят дрехи, които ги идентифицират като затворници. |
| --- | --- |

20.4

| 21. | Всеки затворник разполага с отделно легло и съответното отделно постелно бельо, което трябва да бъде поддържано в добър вид и сменяно достатъчно често, за да се гарантира неговата чистота. |
| --- | --- |

21.

Хранене

| 22.1 | На затворниците се осигурява питателна храна, като се взема предвид тяхната възраст, здравословно и физическо състояние, религия, културни особености и естество на работа. |
| --- | --- |

22.1

| 22.2 | Изискванията към питателна храна, в т. ч. и минималното ѝ енергийно и белтъчно съдържание, се определя от националното законодателство. |
| --- | --- |

22.2

| 22.3 | Храната се приготвя и поднася при хигиенни условия. |
| --- | --- |

22.3

| 22.4 | Затворниците се хранят три пъти на ден — на разумни интервали между тях. |
| --- | --- |

22.4

| 22.5 | Затворниците трябва винаги да имат достъп до чиста питейна вода. |
| --- | --- |

22.5

| 22.6 | Промяна в диетата на даден затворник става по разпореждане от лекар или квалифицирана медицинска сестра по медицински причини. |
| --- | --- |

22.6

Затворнически режим

| 25.1 | Режимът на всички затворници предлага балансирана програма с дейности. |
| --- | --- |

25.1

| 25.2 | Този режим позволява на затворниците да прекарват толкова часове дневно навън, колкото е необходимо за нормално човешко и социално общуване. |
| --- | --- |

25.2

| 25.3 | Този режим също така трябва да отговаря на социалните нужди на затворниците. |
| --- | --- |

25.3

| 25.4 | Особено внимание се обръща на нуждите на затворниците, които са преживели физическо, психическо или сексуално насилие. |
| --- | --- |

25.4

Упражнения и отдих

| 27.1 | На всеки затворник се предоставя възможност за най-малко един час упражнения на ден на открито, ако позволяват атмосферните условия. |
| --- | --- |

27.1

| 27.2 | При неблагоприятно време се осигуряват алтернативни условия за упражнения на затворниците. |
| --- | --- |

27.2

| 27.3 | Добре организираните дейности, насърчаващи поддържането на добра физическа форма и предлагащи подходящи условия за упражнения и отдих, представляват неразделна част от режима в затвора. |
| --- | --- |

27.3

| 27.4 | Администрацията на затвора трябва да улеснява тези дейности, като предлага подходящи съоръжения и екипировка. |
| --- | --- |

27.4

| 27.5 | Администрацията на затвора трябва да се погрижи за организирането на специални дейности за затворниците, които се нуждаят от тях. |
| --- | --- |

27.5

| 27.6 | Необходимо е да се предлагат възможности за отдих, в т. ч. спорт, игри, културни дейности, хобита и други занимателни дейности, и доколкото е възможно, да се позволява на затворниците сами да ги организират. |
| --- | --- |

27.6

| 27.7 | На затворниците трябва да се позволява да се обединяват по време на упражнения и с цел участието им в дейности по време на отдих. |
| --- | --- |

27.7

Свобода на мисълта, съвестта и религията

| 29.1 | Свободата на мисълта, съвестта и вероизповеданието на затворниците трябва да се уважава. |
| --- | --- |

29.1

| 29.2 | Затворническият режим трябва да се организира по такъв начин, че да позволява на затворниците да упражняват вероизповеданието си и да следват убежденията си, да участват в служби или събрания, ръководени от одобрени представители на съответната религия или убеждения, да имат свиждания насаме с представителите на съответната религия или убеждения, както и да притежават книги или литература, свързани с тяхната религия или убеждения. |
| --- | --- |

29.2

| 29.3 | Затворниците не могат да бъдат задължавани да упражняват някоя религия или убеждения, да посещават служби или събрания, да участват в религиозни церемонии или да имат свиждания с представител на каквато и да е религия или убеждения. |
| --- | --- |

29.3

Етнически или езикови малцинства

| 38.1 | Необходимо е да се вземат специални мерки за удовлетворяване на нуждите на затворниците, принадлежащи към етнически или езикови малцинства. |
| --- | --- |

38.1

| 38.2 | Доколкото това е възможно, не трябва да се забранява продължаването в затвора на културните практики на различните групи. |
| --- | --- |

38.2

| 38.3 | Езиковите нужди се удовлетворяват, като се ползват услугите на компетентни преводачи и се предоставят писмени материали на всички езици, използвани в даден затвор. |
| --- | --- |

38.3

Здравеопазване.

| 40.3 | Затворниците трябва да имат достъп до здравното обслужване в страната, без да бъдат дискриминирани въз основа на правния им статут. |
| --- | --- |

40.3

| 40.4 | Медицинските служби в затвора трябва да се стремят да открият и лекуват физическите или психическите заболявания и недостатъци, от които страдат затворниците. |
| --- | --- |

40.4

| 40.5 | За тази цел всички необходими медицински, хирургични и психиатрични услуги, които се намират в дадената общност, трябва да бъдат предоставени на нуждаещия се затворник. |
| --- | --- |

40.5

Медицински и здравен персонал

| 41.1 | Всеки затвор трябва да бъде обслужван от поне един квалифициран общопрактикуващ лекар. |
| --- | --- |

41.1

| 41.2 | Необходимо е да се вземат мерки, за да се гарантира, че квалифициран лекар може да окаже бърза медицинска помощ при спешни случаи. |
| --- | --- |

41.2

| 41.3 | Затворите без постоянно назначен лекар трябва редовно да се посещават от лекар на непълен работен ден. |
| --- | --- |

41.3

| 41.4 | Всеки затвор трябва да разполага с персонал, който е обучен да оказва медицинска помощ. |
| --- | --- |

41.4

| 41.5 | На всеки затворник трябва да бъде осигурено обслужване от квалифициран стоматолог и оптик. |
| --- | --- |

41.5

Задължения на практикуващия лекар

| 42.1 | Лекар или подчинена на даден лекар квалифицирана медицинска сестра проверяват всеки затворник възможно най-скоро след приемането му в затвора и го преглеждат, стига това да не е очевидно ненужно. |
| --- | --- |

42.1

| 42.2 | Лекарят или подчинената на даден лекар квалифицирана медицинска сестра преглеждат затворника при освобождаването му, ако той е пожелал това, но те са длъжни да преглеждат затворниците винаги, когато е необходимо. |
| --- | --- |

42.2

| 42.3 | При преглеждане на затворник лекарят или подчинената на даден лекар квалифицирана медицинска сестра трябва да обърнат внимание на следното:








  а. | спазване на обичайните правила за поверителност на медицинската информация; |
| --- | --- | --- |

42.3

а.

спазване на обичайните правила за поверителност на медицинската информация;

| б. | диагностициране на физически или психически заболявания и вземане на всички необходими мерки за лечението им, както и за продължаване на съществуващо лечение; |
| --- | --- |

б.

диагностициране на физически или психически заболявания и вземане на всички необходими мерки за лечението им, както и за продължаване на съществуващо лечение;

| в. | записване и докладване на съответните органи за всеки знак или признак за насилие към затворниците; |
| --- | --- |

в.

записване и докладване на съответните органи за всеки знак или признак за насилие към затворниците;

| г. | справяне с абстинентните симптоми вследствие на злоупотреба с наркотици, медикаменти или алкохол; |
| --- | --- |

г.

справяне с абстинентните симптоми вследствие на злоупотреба с наркотици, медикаменти или алкохол;

| д. | идентифициране на всякакъв психологически или друг стрес, причинен от лишаването от свобода; |
| --- | --- |

д.

идентифициране на всякакъв психологически или друг стрес, причинен от лишаването от свобода;

| е. | изолиране на затворници, за които има съмнения, че са носители на инфекциозни или заразни заболявания, докато трае заразата, и осигуряване на подходящо лечение; |
| --- | --- |

е.

изолиране на затворници, за които има съмнения, че са носители на инфекциозни или заразни заболявания, докато трае заразата, и осигуряване на подходящо лечение;

| ж. | гарантиране, че HIV-позитивните затворници не са изолирани само поради тази причина; |
| --- | --- |

ж.

гарантиране, че HIV-позитивните затворници не са изолирани само поради тази причина;

| з. | отбелязване на физическите или психическите недостатъци, които биха възпрепятствали ресоциализация след освобождаването; |
| --- | --- |

з.

отбелязване на физическите или психическите недостатъци, които биха възпрепятствали ресоциализация след освобождаването;

| и. | определяне на годността на всеки затворник за работа и физически упражнения; и |
| --- | --- |

и.

определяне на годността на всеки затворник за работа и физически упражнения; и

| й. | договаряне с обществени организации за продължаване на необходимото лечение на някое физическо или психическо заболяване след освобождаването, ако затворниците са съгласни на това. |
| --- | --- |

й.

договаряне с обществени организации за продължаване на необходимото лечение на някое физическо или психическо заболяване след освобождаването, ако затворниците са съгласни на това.

Осигуряване на здравно обслужване

| 46.1 | Болните затворници, които се нуждаят от специално лечение, трябва да бъдат преместени в специализирани здравни заведения или в граждански болници, когато лечението не може да се проведе в затвора. |
| --- | --- |

46.1

| 46.2 | Ако някой затвор има собствено болнично заведение, то трябва да разполага с необходимия персонал и оборудване, за да предоставя подходящи грижи и лечение на насочените към него затворници. |
| --- | --- |

46.2

16.   ЗАДЪРЖАНЕ НА МАЛОЛЕТНИ ИЛИ НЕПЪЛНОЛЕТНИ ЛИЦА И НА СЕМЕЙСТВА

Правно основание: Директива за връщането — член 17

| 1. | Непридружените малолетни или непълнолетни лица и семейства с малолетни или непълнолетни лица се задържат само като крайна мярка и за най-краткия подходящ срок. |
| --- | --- |

1.

Непридружените малолетни или непълнолетни лица и семейства с малолетни или непълнолетни лица се задържат само като крайна мярка и за най-краткия подходящ срок.

| 2. | На задържани семейства, по отношение на които е образувана процедура за извеждане, се осигурява отделно настаняване, гарантиращо достатъчно лично пространство. |
| --- | --- |

2.

На задържани семейства, по отношение на които е образувана процедура за извеждане, се осигурява отделно настаняване, гарантиращо достатъчно лично пространство.

| 3. | Задържани малолетни или непълнолетни лица имат възможността да участват в развлекателни дейности, включително в игри и дейности за отмора, подходящи за тяхната възраст, и — в зависимост от продължителността на престоя им — имат достъп до образование. |
| --- | --- |

3.

Задържани малолетни или непълнолетни лица имат възможността да участват в развлекателни дейности, включително в игри и дейности за отмора, подходящи за тяхната възраст, и — в зависимост от продължителността на престоя им — имат достъп до образование.

| 4. | Непридружените малолетни или непълнолетни лица се настаняват, доколкото е възможно, в институции, които разполагат със служители и оборудване, съобразени с потребностите на лица на тяхната възраст. |
| --- | --- |

4.

Непридружените малолетни или непълнолетни лица се настаняват, доколкото е възможно, в институции, които разполагат със служители и оборудване, съобразени с потребностите на лица на тяхната възраст.

| 5. | Висшите интереси на детето са първостепенно съображение при задържането на малолетни или непълнолетни лица до извеждането им. |
| --- | --- |

5.

Висшите интереси на детето са първостепенно съображение при задържането на малолетни или непълнолетни лица до извеждането им.

Директивата за връщането позволява задържането на непридружени малолетни или непълнолетни лица и семейства с малолетни или непълнолетни лица с цел извеждане като крайна мярка и за най-краткия възможен срок, при условие че специфичните гаранции са надлежно спазени.

В допълнение към тези гаранции, установени в член 17 от Директивата за връщането, трябва да се спазват принципите на член 15 от тази директива, приложими към общите правила относно задържането, а именно задържането следва да се използва само като крайна мярка, трябва да има надежден набор от ефективни алтернативи на задържането и трябва да бъде направена индивидуална оценка на всеки отделен случай (вж. раздел 14). Висшите интереси на детето трябва винаги да са първостепенно съображение при задържането на малолетни или непълнолетни лица и на семейства, като държавите членки се насърчават да включват органи за закрила на детето по всички въпроси, свързани със задържане, и когато има основания за задържане, трябва да се направи всичко възможно, за да се гарантира, че има и се прилага надежден набор от ефективни алтернативи на задържането за малолетните и непълнолетните лица (както за непридружените, така и тези със семейства).

ВКБООН (80) и Агенцията на ЕС за основните права (81) дават някои примери за добри практики във връзка с алтернативите на задържането за непридружените малолетни или непълнолетни лица и за семействата с деца.

Комисията препоръчва националното законодателство да не изключва възможността за задържане на малолетни и непълнолетни лица, когато това е абсолютно необходимо, за да се гарантира изпълнението на окончателно решение за връщане, доколкото по-леки принудителни мерки не могат да бъдат ефективно приложени в конкретния случай.

Текстът на член 17 от Директивата за връщането съответства точно на текста на Насока No 11 на Съвета на Европа „Деца и семейства“. Допълнителни конкретни насоки могат да бъдат намерени в коментара към тази насока:

Насока No 11 на Съвета на Европа — Деца и семейства

Бележка

| 1. | Параграфи 1, 3 и 5 от тази насока са продиктувани от съответните разпоредби на Конвенцията за правата на детето, приета и открита за подписване, ратифициране и присъединяване с Резолюция 44/25 на Общото събрание от 20 ноември 1989 г. и ратифицирана от всички държави — членки на Съвета на Европа. Що се отнася до параграф 2, може да се припомни, че правото на зачитане на семейния живот, предоставено съгласно член 8 от ЕКПЧ, се прилага и при задържане. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Що се отнася до лишаването от свобода на деца, член 37 от Конвенцията за правата на детето предвижда по-специално, че „арестуването, задържането или осъждането на лишаване от свобода на дете следва да бъде в съответствие със закона и да се използува само като крайна мярка и за най-краткия възможен срок“ (член 37, буква б). Съгласно член 20, параграф 1 от Конвенцията: „Дете, което е лишено временно или постоянно от неговата семейна среда или на което с оглед на неговите висши интереси не може да бъде разрешено да остане в тази среда, има право на специална закрила и помощ, оказвана от държавата“. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Вдъхновение е почерпено и от точка 38 от Правилата на ООН за закрила на ненавършилите пълнолетие лица, лишени от свобода, приети с Резолюция 45/113 на Общото събрание от 14 декември 1990 г., която се прилага за всяко лишаване от свобода, което се тълкува като: „всяка форма на задържане или изтърпяване на наказание в затвор или настаняване на лице в държавно или частно специализирано заведение, което лицето няма право да напусне по собствена воля, по заповед на който и да е съдебен, административен или друг орган“ (параграф 11, буква б). Съгласно точка 38: „Всяко ненавършило пълнолетие лице, което е на възраст за започване на задължително училищно образование, има право на образование, подходящо за неговите нужди и способности и целящо да го подготви за връщане в обществото. Такова образование следва да се предоставя в публични учебни заведения извън мястото за задържане винаги когато това е възможно и при всички случаи от квалифицирани преподаватели чрез програми, интегрирани в образователната система на страната, така че след освобождаване ненавършилите пълнолетие лица да могат да продължат образованието си без затруднения. Администрацията на местата за задържане следва да отдели специално внимание на образованието на ненавършилите пълнолетие лица от чуждестранен произход или такива със специфични културни или етнически потребности. Ненавършилите пълнолетие лица, които са неграмотни или имат когнитивни проблеми или затруднения при заучаването, следва да имат правото на специално образование“. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Последният параграф отразява водещия принцип на Конвенцията за правата на детето, чийто член 3, параграф 1 гласи, че: „Висшите интереси на детето са първостепенно съображение във всички действия, отнасящи се до децата, независимо дали са предприети от обществени или частни институции за социално подпомагане, от съдилищата, административните или законодателните органи“. На практика това се отнася и до решения относно задържането на деца, на които предстои извеждане от територията. |
| --- | --- |

4.

Що се отнася до задържането на малолетни или непълнолетни лица, Стандартите на КПИ предвиждат следните правила, които следва да се спазват от държавите членки при прилагане — по изключение и като крайна мярка — на задържане:

Стандарти на КПИ относно задържането на ненавършили пълнолетие лица — извлечения

| 97. | КПИ счита, че следва да се положат всички усилия, за да се избегне лишаването от свобода на незаконен мигрант, който е ненавършило пълнолетие лице. Като се следва принципът за „висшите интереси на детето“, както е формулиран в член 3 от Конвенцията на ООН за правата на детето, задържането на деца, включително непридружени и отделени от семействата си деца, в редки случаи е оправдано и според Комитета със сигурност не може да е мотивирано единствено от липсата на статут на пребиваване. Когато по изключение едно дете е задържано, задържането следва да е за най-краткия възможен срок; следва да се положат всички усилия за незабавно освобождаване на непридружени или отделени от семействата си деца от съответния център за задържане и за настаняването им при по-подходящи условия. Освен това поради уязвимата същност на децата следва да се прилагат допълнителни гаранции винаги когато е задържано дете, по-специално в случаите, когато децата са отделени от родителите си или други полагащи за тях грижи лица, или са непридружени, без родители, полагащи грижи лица или роднини. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Възможно най-скоро след като присъствието на детето стане известно на властите, професионално квалифицирано лице трябва да проведе първоначално интервю на език, който детето разбира. Трябва да се направи оценка на конкретните уязвимостти на детето, включително и от гледна точка на възраст, здравословно състояние, психосоциални фактори и други нужди от закрила, включително произтичащите от насилие, трафик или травма. На непридружените или отделени от семействата си деца, които са задържани, следва да се предостави бърз и безплатен достъп до правно и друго необходимо съдействие, включително назначаването на настойник или законен представител. Следва да се въведат и механизми за преразглеждане, за да се наблюдава текущото качество на настойничеството. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Следва да се вземат мерки, които да гарантират редовно присъствие на социален работник и психолог и личен контакт с тях на места, на които са задържани деца. Персонал с равностойно представени полове е друга гаранция срещу малтретиране; наличието сред персонала както на мъже, така и на жени, може да има благоприятен ефект по отношение на задържаните лица и да ускори създаването на нормална атмосфера в центъра за задържане. На задържаните деца следва да се предлага поредица от конструктивни дейности (като се набляга най-вече на предоставянето на възможност на детето да продължи образованието си). |
| --- | --- |

99.

| 100. | С цел да се ограничи рискът от експлоатация, следва да се създадат специални условия по отношение на помещенията за живеене, които да са подходящи за деца, например чрез отделянето им от възрастните, освен ако се счита, че е във висш интерес на детето това да не се прави. Такъв би бил например случаят, когато децата са придружени от своите родители или други близки роднини. В този случай следва да се положат всички усилия, за да се избегне разделянето на семейството. |
| --- | --- |

100.

| 131. | Ефективните жалби и процедури за проверка са основни гаранции срещу малтретирането във всички места за задържане, включително центрове за задържане на ненавършили пълнолетие лица. Ненавършилите пълнолетие лица (както и техните родители или законни представители) следва да разполагат с възможност за подаване на жалби, предоставена им в рамките на административната система на центровете, и следва да имат право да отправят жалби — на поверителна основа — до независим орган. Процедурите за подаване на жалби следва да са опростени, ефективни и подходящи за деца, особено по отношение на използвания език. Ненавършилите пълнолетие лица (както и техните родители или законни представители) следва да имат право да потърсят правен съвет относно жалби и да се възползват от безплатна правна помощ, когато интересите на правосъдието го изискват. |
| --- | --- |

131.

| 132. | КПИ също така отдава особено значение на редовните посещения на представители на независим орган във всички центрове за задържане на ненавършили пълнолетие лица, като например комисия, съдия, омбудсман за децата или национален превантивен механизъм (създаден съгласно Факултативния протокол към Конвенцията на ООН против изтезанията) с правомощия да получават и, ако е необходимо, да предприемат действия във връзка с жалби на ненавършили пълнолетие лица или жалби, подадени от техните родители или законни представители, да се запознават с настаняването и условията и да преценяват дали тези центрове работят в съответствие с изискванията на националното законодателство и съответните международни стандарти. Членовете на проверяващия орган следва да проявяват инициатива и да влязат в пряк контакт с ненавършилите пълнолетие лица, включително чрез интервюта на четири очи със задържаните. |
| --- | --- |

132.

17.   ИЗВЪНРЕДНИ СИТУАЦИИ

Правно основание: Директива за връщането — член 18

| 1. | В случаите когато извънредно големият брой на гражданите на трети страни, подлежащи на връщане, представлява непредвидено голяма тежест за капацитета на местата за задържане на държава членка или за нейните административни или съдебни служители, тази държава членка може, докато трае това извънредно положение, да реши да допусне по-дълги срокове за съдебен контрол от предвидените съгласно член 15, параграф 2, трета алинея и да предприеме неотложни мерки по отношение на условията за задържане, които се отклоняват от посочените в член 16, параграф 1 и член 17, параграф 2. |
| --- | --- |

1.

В случаите когато извънредно големият брой на гражданите на трети страни, подлежащи на връщане, представлява непредвидено голяма тежест за капацитета на местата за задържане на държава членка или за нейните административни или съдебни служители, тази държава членка може, докато трае това извънредно положение, да реши да допусне по-дълги срокове за съдебен контрол от предвидените съгласно член 15, параграф 2, трета алинея и да предприеме неотложни мерки по отношение на условията за задържане, които се отклоняват от посочените в член 16, параграф 1 и член 17, параграф 2.

| 2. | Когато използва такива извънредни мерки, съответната държава членка информира Комисията. Тя информира Комисията и веднага щом причините за прилагането на тези извънредни мерки престанат да съществуват. |
| --- | --- |

2.

Когато използва такива извънредни мерки, съответната държава членка информира Комисията. Тя информира Комисията и веднага щом причините за прилагането на тези извънредни мерки престанат да съществуват.

| 3. | Нищо в настоящия член не може да се тълкува като даване на разрешение на държавите членки да се отклоняват от общите задължения за вземане на всички подходящи мерки, общи или специални, за да гарантират изпълнението на задълженията, произтичащи от настоящата директива. |
| --- | --- |

3.

Нищо в настоящия член не може да се тълкува като даване на разрешение на държавите членки да се отклоняват от общите задължения за вземане на всички подходящи мерки, общи или специални, за да гарантират изпълнението на задълженията, произтичащи от настоящата директива.

Обхватът на възможните дерогации е ограничен до три разпоредби: член 18 предвижда възможност държавите членки да не прилагат три разпоредби на Директивата, свързани със задържането — i) задължението за осигуряване на бърз първоначален съдебен контрол на задържането, ii) задължението за задържане само в специализирани центрове и iii) задължението за осигуряване на отделно настаняване, гарантиращо достатъчно лично пространство на семействата — при извънредни ситуации, свързани с внезапното пристигане на голям брой незаконни мигранти. Дерогации от други правила, съдържащи се в Директивата за връщането, не са възможни.

Транспониране в националното законодателство е предпоставка за евентуално прилагане на клаузата за извънредни ситуации: в член 18 се описват и се ограничават обхванатите ситуации, както и обхватът на възможните дерогации и задълженията за информиране на Комисията. Ако държава членка желае да разполага с възможността да прилага тази клауза за гаранция в случай на извънредни ситуации, то тя трябва предварително правилно да я е транспонирала (82) — като възможност и в съответствие с критериите по член 18 — в националното си законодателство. Бележка: за разлика от клаузите за гаранции, съдържащи се в регламентите (напр. тези в Кодекса на шенгенските граници, свързани с повторното въвеждане на вътрешния граничен контрол), клаузите за гаранции в директивите трябва да се транспонират в националното законодателство, преди да могат да се използват.

Държавите членки трябва да информират Комисията, когато прибягват до прилагането на тези мерки и когато мерките престанат да се прилагат. Такава информация следва да се предава с помощта на обичайните официални канали, т.е. чрез Постоянното представителство към Генералния секретариат на Европейската комисия.

18.   ТРАНСПОНИРАНЕ, ТЪЛКУВАНЕ И ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ

Пряко действие на Директивата за връщането в случай на недостатъчно или късно транспониране: според доктрината, развита от Съда, разпоредбите на дадена директива, които предоставят права на отделни лица и които са достатъчно ясни и безусловни, стават пряко приложими, считано от края на срока за транспониране на директивата. Много от разпоредбите на Директивата за връщането отговарят на тези изисквания и трябва да се прилагат пряко от националните административни и съдебни органи в случаите, в които държавите членки не са транспонирали (или не са транспонирали в достатъчна степен) някои разпоредби на Директивата. Това се отнася по-специално до разпоредбите, свързани с:

| — | зачитането на принципа на забрана за връщане (членове 5 и 9 от Директивата за връщането), |
| --- | --- |

—

зачитането на принципа на забрана за връщане (членове 5 и 9 от Директивата за връщането),

| — | изискването на подлежащите на връщане лица да се предложи подходящ срок за доброволно напускане с продължителност от седем до тридесет дни (член 7 от Директивата за връщането), |
| --- | --- |

—

изискването на подлежащите на връщане лица да се предложи подходящ срок за доброволно напускане с продължителност от седем до тридесет дни (член 7 от Директивата за връщането),

| — | ограниченията по отношение на използването на принудителни мерки във връзка с принудителното връщане (член 8 от Директивата за връщането), |
| --- | --- |

—

ограниченията по отношение на използването на принудителни мерки във връзка с принудителното връщане (член 8 от Директивата за връщането),

| — | правото на непридружените малолетни или непълнолетни лица, по отношение на които има процедури за връщане, да получат помощ от съответните органи, различни от органите, изпълняващи връщането, и задължението на държавите членки да гарантират, че непридружените малолетни или непълнолетни лица се връщат само на член на тяхното семейство, на определен настойник или на подходящи приемни центрове в държавата по връщане (член 10 от Директивата за връщането), |
| --- | --- |

—

правото на непридружените малолетни или непълнолетни лица, по отношение на които има процедури за връщане, да получат помощ от съответните органи, различни от органите, изпълняващи връщането, и задължението на държавите членки да гарантират, че непридружените малолетни или непълнолетни лица се връщат само на член на тяхното семейство, на определен настойник или на подходящи приемни центрове в държавата по връщане (член 10 от Директивата за връщането),

| — | ограниченията по отношение на продължителността на забраните за влизане и необходимостта от индивидуално разглеждане на всеки отделен случай (член 11 от Директивата за връщането) — изрично потвърдени от решението на Съда по дело C-297/12, Filev и Osmani (точка 55), |
| --- | --- |

—

ограниченията по отношение на продължителността на забраните за влизане и необходимостта от индивидуално разглеждане на всеки отделен случай (член 11 от Директивата за връщането) — изрично потвърдени от решението на Съда по дело C-297/12, Filev и Osmani (точка 55),

| — | процедурните гаранции, включително правото на писмено мотивирано решение за връщане, както и правото на ефективни средства за защита и на правна и езикова помощ (членове 12 и 13 от Директивата за връщането), |
| --- | --- |

—

процедурните гаранции, включително правото на писмено мотивирано решение за връщане, както и правото на ефективни средства за защита и на правна и езикова помощ (членове 12 и 13 от Директивата за връщането),

| — | ограниченията по отношение на използването на задържането и максималните срокове на задържане (член 15 от Директивата за връщане) и правото на хуманни и зачитащи достойнството условия на задържане (член 16 от Директивата за връщането) — изрично потвърдени от решението на Съда по дело C-61/11, El Dridi (точки 46 и 47), |
| --- | --- |

—

ограниченията по отношение на използването на задържането и максималните срокове на задържане (член 15 от Директивата за връщане) и правото на хуманни и зачитащи достойнството условия на задържане (член 16 от Директивата за връщането) — изрично потвърдени от решението на Съда по дело C-61/11, El Dridi (точки 46 и 47),

| — | ограниченията и специалните гаранции, свързани със задържането на малолетни или непълнолетни лица и на семейства (член 17 от Директивата за връщането). |
| --- | --- |

—

ограниченията и специалните гаранции, свързани със задържането на малолетни или непълнолетни лица и на семейства (член 17 от Директивата за връщането).

Преюдициални запитвания към Съда: член 267 от ДФЕС предоставя на Съда компетентност да се произнася преюдициално относно тълкуването и валидността на Директивата за връщането. Когато такъв въпрос е повдигнат пред юрисдикция на държава членка, тази юрисдикция може, ако счита, че по този въпрос е необходимо решение, за да бъде постановено нейното решение, да поиска от Съда да се произнесе. Когато такъв въпрос е повдигнат по висящо дело пред национална юрисдикция на дадена държава, чиито решения не подлежат на обжалване съгласно националното право, тази юрисдикция е длъжна да сезира Съда на Европейския съюз. Ако такъв въпрос е повдигнат по висящо дело пред национална юрисдикция във връзка със задържано лице, Съдът действа по ускорена спешна процедура. Преюдициалните запитвания вече изиграха важна роля за осигуряването на хармонизирано тълкуване на няколко от основните разпоредби на Директивата за връщането.

Членовете на юрисдикциите в държавите членки се насърчават да продължат да използват преюдициалните запитвания и да се обръщат за автентично тълкуване към Съда винаги когато това изглежда необходимо.

Преходни разпоредби за случаи/процедури, свързани с периоди преди 24 декември 2010 г.: държавите членки трябва да гарантират, че всички лица, включени в обхвата на Директивата, се възползват по същество от гаранциите и правата съгласно Директивата, считано от 24 декември 2010 г. (считано от датата на присъединяване в случай на нови държави членки). Въпреки че може да е законно да бъдат продължени националните процедури за връщане, започнати в съответствие с националното законодателство преди транспонирането, те не трябва да подкопават по същество правата, предоставени от Директивата, като например ограничаването на задържането и на използването на принудителни мерки, процесуалните гаранции, включително правото на писмено решение и на неговото обжалване, приоритета на доброволното напускане. За всяко връщане, неосъществено до 24 декември 2010 г., трябва да се издаде писмено решение за връщане в съответствие с условията на член 12 от Директивата и трябва да се предостави ефективно средство за защита срещу това решение в съответствие с условията на член 13 от Директивата.

Старите забрани за влизане, издадени преди 24 декември 2010 г., трябва да бъдат адаптирани спрямо изискванията на Директивата за връщането (вж. раздел 11.9). Периодите на задържане, приключили преди правилата на Директивата за връщането да станат приложими, трябва да се вземат предвид при изчисляването на общия максимален срок, предвиден в Директивата за връщането (вж. раздел 14.4.2).

Въвеждане на дерогация от приложното поле на по-късен етап (след 2010 г.): държавите членки могат да решат да се възползват от дерогацията, предвидена в член 2 („гранични случаи“ и наказателноправни случаи), на по-късен етап. Всяка промяна в националното законодателство не трябва да има неблагоприятни последици за лицата, които вече са имали право да се позоват на последиците на Директивата за връщането (вж. раздел 2).

19.   ИЗТОЧНИЦИ И РЕФЕРЕНТНИ ДОКУМЕНТИ

Настоящият наръчник е изготвен въз основа на следните източници:

| 1. | Сборник на протоколите на Контактната група по Директивата за връщането. |
| --- | --- |

1.

Сборник на протоколите на Контактната група по Директивата за връщането.

| 2. | Извлечения от релевантните дела на Съда (ключови думи и наименование на засегнатата държава членка в скоби):






  — | Решение от 30 ноември 2009 г., Кадзоев, C-357/09 PPU, ECLI:EU:C:2009:741 (задържане, причини за удължаване; връзка със задържане, свързано с убежище — България) |
| --- | --- | --- |

2.

Извлечения от релевантните дела на Съда (ключови думи и наименование на засегнатата държава членка в скоби):

—

Решение от 30 ноември 2009 г., Кадзоев, C-357/09 PPU, ECLI:EU:C:2009:741 (задържане, причини за удължаване; връзка със задържане, свързано с убежище — България)

| — | Решение от 28 април 2011 г., El Dridi, C-61/11 PPU, ECLI:EU:C:2011:268 (инкриминиране, санкциониране на незаконен престой чрез лишаване от свобода — Италия) |
| --- | --- |

—

Решение от 28 април 2011 г., El Dridi, C-61/11 PPU, ECLI:EU:C:2011:268 (инкриминиране, санкциониране на незаконен престой чрез лишаване от свобода — Италия)

| — | Решение от 6 декември 2011 г., Achughbabian, C-329/11, ECLI:EU:C:2011:807 (инкриминиране, санкциониране на незаконен престой чрез лишаване от свобода — Франция) |
| --- | --- |

—

Решение от 6 декември 2011 г., Achughbabian, C-329/11, ECLI:EU:C:2011:807 (инкриминиране, санкциониране на незаконен престой чрез лишаване от свобода — Франция)

| — | Решение от 6 декември 2012 г., Sagor, C-430/11, ECLI:EU:C:2012:777 (инкриминиране, санкциониране на незаконен престой чрез лишаване от свобода; заповед за експулсиране; домашен арест — Италия) |
| --- | --- |

—

Решение от 6 декември 2012 г., Sagor, C-430/11, ECLI:EU:C:2012:777 (инкриминиране, санкциониране на незаконен престой чрез лишаване от свобода; заповед за експулсиране; домашен арест — Италия)

| — | Определение от 21 март 2013 г., Mbaye, C-522/11, ECLI:EU:C:2013:190 (инкриминиране на незаконния престой — Италия) |
| --- | --- |

—

Определение от 21 март 2013 г., Mbaye, C-522/11, ECLI:EU:C:2013:190 (инкриминиране на незаконния престой — Италия)

| — | Решение от 30 май 2013 г., Arslan, C-534/11, ECLI:EU:C:2013:343 (връщане с/у задържане, свързано с убежище — Чешка република) |
| --- | --- |

—

Решение от 30 май 2013 г., Arslan, C-534/11, ECLI:EU:C:2013:343 (връщане с/у задържане, свързано с убежище — Чешка република)

| — | Решение от 10 септември 2013 г., G. и R., C-383/13 PPU, ECLI:EU:C:2013:533 (право на изслушване преди удължаване на срока на задържане — Нидерландия) |
| --- | --- |

—

Решение от 10 септември 2013 г., G. и R., C-383/13 PPU, ECLI:EU:C:2013:533 (право на изслушване преди удължаване на срока на задържане — Нидерландия)

| — | Решение от 19 септември 2013 г., Filev и Osmani, C-297/12, ECLI:EU:C:2013:569 (забрани за влизане, необходимост от определяне на служебен срок; стари забрани за влизане — Германия) |
| --- | --- |

—

Решение от 19 септември 2013 г., Filev и Osmani, C-297/12, ECLI:EU:C:2013:569 (забрани за влизане, необходимост от определяне на служебен срок; стари забрани за влизане — Германия)

| — | Решение от 5 юни 2014 г., Махди, C-146/14 PPU, ECLI:EU:C:2014:1320 (задържане, причини за удължаване на срока и съдебен контрол — България) |
| --- | --- |

—

Решение от 5 юни 2014 г., Махди, C-146/14 PPU, ECLI:EU:C:2014:1320 (задържане, причини за удължаване на срока и съдебен контрол — България)

| — | Решение от 3 юли 2014 г., Da Silva, C-189/13, ECLI:EU:C:2014:2043 (инкриминиране, незаконно влизане — Франция) |
| --- | --- |

—

Решение от 3 юли 2014 г., Da Silva, C-189/13, ECLI:EU:C:2014:2043 (инкриминиране, незаконно влизане — Франция)

| — | Решение от 17 юли 2014 г., Bero, C-473/13 и Bouzalmate, C-514/13, ECLI:EU:C:2014:2095 (условия на задържане, задължение за осигуряване на специализирани центрове — Германия) |
| --- | --- |

—

Решение от 17 юли 2014 г., Bero, C-473/13 и Bouzalmate, C-514/13, ECLI:EU:C:2014:2095 (условия на задържане, задължение за осигуряване на специализирани центрове — Германия)

| — | Решение от 17 юли 2014 г., Pham, C-474/13, ECLI:EU:C:2014:2096 (условия на задържане — Германия) |
| --- | --- |

—

Решение от 17 юли 2014 г., Pham, C-474/13, ECLI:EU:C:2014:2096 (условия на задържане — Германия)

| — | Решение от 6 ноември 2014 г., Mukarubega, C-166/13, ECLI:EU:C:2014:2336 (право на изслушване преди издаване на решение за връщане — Франция) |
| --- | --- |

—

Решение от 6 ноември 2014 г., Mukarubega, C-166/13, ECLI:EU:C:2014:2336 (право на изслушване преди издаване на решение за връщане — Франция)

| — | Решение от 11 декември 2014 г., Boudjlida, C-249/13, ECLI:EU:C:2014:2431 (право на изслушване преди издаване на решение за връщане — Франция) |
| --- | --- |

—

Решение от 11 декември 2014 г., Boudjlida, C-249/13, ECLI:EU:C:2014:2431 (право на изслушване преди издаване на решение за връщане — Франция)

| — | Решение от 18 декември 2014 г., Abdida, C-562/13, ECLI:EU:C:2014:2453 (права при отложено връщане — Белгия) |
| --- | --- |

—

Решение от 18 декември 2014 г., Abdida, C-562/13, ECLI:EU:C:2014:2453 (права при отложено връщане — Белгия)

| — | Решение от 23 април 2015 г., Zaizoune, C-38/14, ECLI:EU:C:2015:260 (задължение за издаване на решение за връщане — Испания) |
| --- | --- |

—

Решение от 23 април 2015 г., Zaizoune, C-38/14, ECLI:EU:C:2015:260 (задължение за издаване на решение за връщане — Испания)

| — | Решение от 11 юни 2015 г., Zh. и O., C-554/13, ECLI:EU:C:2015:377 (критерии за определяне на срока за доброволно напускане — Нидерландия) |
| --- | --- |

—

Решение от 11 юни 2015 г., Zh. и O., C-554/13, ECLI:EU:C:2015:377 (критерии за определяне на срока за доброволно напускане — Нидерландия)

| — | Решение от 1 октомври 2015 г., Skerdjan Celaj, C-290/14, ECLI:EU:C:2015:640 (инкриминиране на неспазването на забрана за влизане — Италия) |
| --- | --- |

—

Решение от 1 октомври 2015 г., Skerdjan Celaj, C-290/14, ECLI:EU:C:2015:640 (инкриминиране на неспазването на забрана за влизане — Италия)

| — | Решение от 15 февруари 2016 г., J.N., C-601/15 PPU, ECLI:EU:C:2016:84 (изпълнение на решение за връщане след отхвърляне на молба за международна закрила — Нидерландия) |
| --- | --- |

—

Решение от 15 февруари 2016 г., J.N., C-601/15 PPU, ECLI:EU:C:2016:84 (изпълнение на решение за връщане след отхвърляне на молба за международна закрила — Нидерландия)

| — | Решение от 7 юни 2016 г., Affum, C-47/15, ECLI:EU:C:2016:408 (определение на незаконен престой, инкриминиране, незаконно влизане — Франция) |
| --- | --- |

—

Решение от 7 юни 2016 г., Affum, C-47/15, ECLI:EU:C:2016:408 (определение на незаконен престой, инкриминиране, незаконно влизане — Франция)

| — | Решение от 15 март 2017 г., Al Chodor и др., C-528/15, ECLI:EU:C:2017:213 (определение на опасност от укриване при дъблинските процедури — Чешка република) |
| --- | --- |

—

Решение от 15 март 2017 г., Al Chodor и др., C-528/15, ECLI:EU:C:2017:213 (определение на опасност от укриване при дъблинските процедури — Чешка република)

| — | Решение от 26 юли 2017 г., Ouhrami, C-225/16, ECLI:EU:C:2017:590 (дата на валидност на забрана за влизане — Нидерландия) |
| --- | --- |

—

Решение от 26 юли 2017 г., Ouhrami, C-225/16, ECLI:EU:C:2017:590 (дата на валидност на забрана за влизане — Нидерландия)

| 3. | Достижения на правото на ЕС относно връщането:






  — | Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно общите стандарти и процедури, приложими в държавите членки за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни |
| --- | --- | --- |

3.

Достижения на правото на ЕС относно връщането:

—

Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно общите стандарти и процедури, приложими в държавите членки за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни

| — | Директива 2001/40/ЕО на Съвета от 28 май 2001 г. относно взаимното признаване на решения за експулсиране на граждани на трети страни |
| --- | --- |

—

Директива 2001/40/ЕО на Съвета от 28 май 2001 г. относно взаимното признаване на решения за експулсиране на граждани на трети страни

| — | Директива 2003/110/ЕО на Съвета от 25 ноември 2003 г. относно помощ в случаите на транзит за целите на извеждане от територията по въздух |
| --- | --- |

—

Директива 2003/110/ЕО на Съвета от 25 ноември 2003 г. относно помощ в случаите на транзит за целите на извеждане от територията по въздух

| — | Решение 2004/191/ЕО на Съвета 23 февруари 2004 г. за определяне на критериите и практическите договорености за компенсирането на финансовите дисбаланси, получени в резултат на прилагането на Директива 2001/40/ЕО относно взаимното признаване на решенията относно експулсирането на граждани на трети страни |
| --- | --- |

—

Решение 2004/191/ЕО на Съвета 23 февруари 2004 г. за определяне на критериите и практическите договорености за компенсирането на финансовите дисбаланси, получени в резултат на прилагането на Директива 2001/40/ЕО относно взаимното признаване на решенията относно експулсирането на граждани на трети страни

| — | Решение 2004/573/ЕО на Съвета от 29 април 2004 г. относно организация на общите полети за извеждане от територията на две или повече държави членки на граждани на трети страни, които подлежат на индивидуални мерки за извеждане |
| --- | --- |

—

Решение 2004/573/ЕО на Съвета от 29 април 2004 г. относно организация на общите полети за извеждане от територията на две или повече държави членки на граждани на трети страни, които подлежат на индивидуални мерки за извеждане

| — | Регламент (ЕС) 2016/1624 на Европейския парламент и на Съвета от 14 септември 2016 г. за европейската гранична и брегова охрана, за изменение на Регламент (ЕС) 2016/399 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕО) No 863/2007 на Европейския парламент и на Съвета, Регламент (ЕО) No 2007/2004 на Съвета и Решение 2005/267/ЕО на Съвета |
| --- | --- |

—

Регламент (ЕС) 2016/1624 на Европейския парламент и на Съвета от 14 септември 2016 г. за европейската гранична и брегова охрана, за изменение на Регламент (ЕС) 2016/399 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕО) No 863/2007 на Европейския парламент и на Съвета, Регламент (ЕО) No 2007/2004 на Съвета и Решение 2005/267/ЕО на Съвета

| — | Препоръка на Комисията от 7 март 2017 г. за по-ефективен процес на връщане при прилагането на Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, C(2017) 1600 |
| --- | --- |

—

Препоръка на Комисията от 7 март 2017 г. за по-ефективен процес на връщане при прилагането на Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, C(2017) 1600

| — | Съобщение на Комисията от 12 април 2017 г. до Европейския парламент и Съвета, „Закрилата на децата мигранти“, COM(2017) 211 final |
| --- | --- |

—

Съобщение на Комисията от 12 април 2017 г. до Европейския парламент и Съвета, „Закрилата на децата мигранти“, COM(2017) 211 final

| 4. | Релевантни документи на Съвета на Европа:






  — | „20 насоки относно принудителното връщане“, приети от Комитета на министрите на Съвета на Европа на 4 май 2005 г. и коментари (септември 2005 г., ISBN 92-871-5809-6) |
| --- | --- | --- |

4.

Релевантни документи на Съвета на Европа:

—

„20 насоки относно принудителното връщане“, приети от Комитета на министрите на Съвета на Европа на 4 май 2005 г. и коментари (септември 2005 г., ISBN 92-871-5809-6)

| — | Стандарти на КПИ (документ CPT/Inf/E (2002) 1 — редакция 2013 г.) |
| --- | --- |

—

Стандарти на КПИ (документ CPT/Inf/E (2002) 1 — редакция 2013 г.)

| — | Информационен документ на КПИ относно задържането на имигранти (документ CPT/INF (2017) 3 от март 2017 г.) |
| --- | --- |

—

Информационен документ на КПИ относно задържането на имигранти (документ CPT/INF (2017) 3 от март 2017 г.)

| — | Препоръка Rec(2006)2 на Комитета на министрите към държавите членки относно европейските правила за затворите (приета от Комитета на министрите на 11 януари 2006 г. на 952-то заседание на заместник-министрите) |
| --- | --- |

—

Препоръка Rec(2006)2 на Комитета на министрите към държавите членки относно европейските правила за затворите (приета от Комитета на министрите на 11 януари 2006 г. на 952-то заседание на заместник-министрите)

| 5. | Релевантните документи на Агенцията на Европейския съюз за основните права:






  — | Документ с насоки относно съображенията, свързани с основните права, при задържането на незаконни мигранти, октомври 2012 г. |
| --- | --- | --- |

5.

Релевантните документи на Агенцията на Европейския съюз за основните права:

—

Документ с насоки относно съображенията, свързани с основните права, при задържането на незаконни мигранти, октомври 2012 г.

| — | Наръчник по европейско право относно убежището, границите и имиграцията, съвместно изготвен от FRA и ЕСПЧ, 2014 г. |
| --- | --- |

—

Наръчник по европейско право относно убежището, границите и имиграцията, съвместно изготвен от FRA и ЕСПЧ, 2014 г.

| — | Алтернативи на задържането за търсещи убежище лица и за лица, за които се прилагат процедури за връщане, октомври 2015 г. |
| --- | --- |

—

Алтернативи на задържането за търсещи убежище лица и за лица, за които се прилагат процедури за връщане, октомври 2015 г.

| — | Обяснителна бележка — Основни права на незаконните мигранти, които не са изведени, която може да бъде намерена на адрес: http://fra.europa.eu/en/Non-removed-migrants-rights |
| --- | --- |

—

Обяснителна бележка — Основни права на незаконните мигранти, които не са изведени, която може да бъде намерена на адрес: http://fra.europa.eu/en/Non-removed-migrants-rights

| — | Европейска правна и политическа рамка по въпросите на имиграционното задържане на деца, юни 2017 г., която може да бъде намерена на адрес: http://fra.europa.eu/en/publication/2017/child-migrant-detention. |
| --- | --- |

—

Европейска правна и политическа рамка по въпросите на имиграционното задържане на деца, юни 2017 г., която може да бъде намерена на адрес: http://fra.europa.eu/en/publication/2017/child-migrant-detention.

| 6. | Докладите от оценките по Шенген в областта на връщането |
| --- | --- |

6.

Докладите от оценките по Шенген в областта на връщането

20.   СЪКРАЩЕНИЯ

| | CFR: Харта на основните права на Европейския съюз |
| --- | --- |

CFR: Харта на основните права на Европейския съюз

| | CoE: Съвет на Европа |
| --- | --- |

CoE: Съвет на Европа

| | ЕКПЧ: Европейска конвенция за правата на човека |
| --- | --- |

ЕКПЧ: Европейска конвенция за правата на човека

| | ЕСПЧ: Европейски съд по правата на човека |
| --- | --- |

ЕСПЧ: Европейски съд по правата на човека

| | Съд: Съд на Европейския съюз |
| --- | --- |

Съд: Съд на Европейския съюз

| | ЕИП: Европейско икономическо пространство |
| --- | --- |

ЕИП: Европейско икономическо пространство

| | FRA: Агенция на Европейския съюз за основните права |
| --- | --- |

FRA: Агенция на Европейския съюз за основните права

| | Държави членки: Държавите членки, обвързани от Директивата за връщането (всички държави-членки на ЕС, с изключение на Обединеното кралство и Ирландия), както и Швейцария, Норвегия, Исландия и Лихтенщайн |
| --- | --- |

Държави членки: Държавите членки, обвързани от Директивата за връщането (всички държави-членки на ЕС, с изключение на Обединеното кралство и Ирландия), както и Швейцария, Норвегия, Исландия и Лихтенщайн

| | КШГ: Кодекс на шенгенските граници |
| --- | --- |

КШГ: Кодекс на шенгенските граници

| | Шенгенска конвенция: Конвенция за прилагане на Шенгенското споразумение |
| --- | --- |

Шенгенска конвенция: Конвенция за прилагане на Шенгенското споразумение

| | ШИС: Шенгенска информационна система |
| --- | --- |

ШИС: Шенгенска информационна система

| | ДЕС: Договор за Европейския съюз |
| --- | --- |

ДЕС: Договор за Европейския съюз

| | ДФЕС: Договор за функционирането на Европейския съюз |
| --- | --- |

ДФЕС: Договор за функционирането на Европейския съюз

---

(1)  Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно общите стандарти и процедури, приложими в държавите членки за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни (ОВ L 348, 24.12.2008 г., стр. 98).

(2)  C(2015) 6250.

(3)  C(2017) 1600 final.

(4)  Регламент (ЕС) 2016/399 на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 2016 г. относно Кодекс на Съюза за режима на движение на лица през границите (Кодекс на шенгенските граници) (ОВ L 77, 23.3.2016 г., стр. 1).

(5)  По силата на специална разпоредба в Договора за присъединяване на Обединеното кралство единствено британските граждани, които са „граждани на Обединеното кралство за целите на Европейския съюз“, са също граждани на Европейския съюз.

(6)  Директива 2004/38/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно правото на граждани на Съюза и на членове на техните семейства да се движат и да пребивават свободно на територията на държавите членки, за изменение на Регламент (ЕИО) No 1612/68 и отменяща Директиви 64/221/ЕИО, 68/360/ЕИО, 72/194/ЕИО, 73/148/ЕИО, 75/34/ЕИО, 75/35/ЕИО, 90/364/ЕИО, 90/365/ЕИО и 93/96/ЕИО (ОВ L 158, 30.4.2004 г., стр. 77).

(7)  Съгласно член 1, параграф 1 от Конвенцията за статута на лицата без гражданство от 1954 г. лице без гражданство е „лице, което не се разглежда като гражданин от нито една държава в съответствие с нейното законодателство“.

(8)  Решение на Съда от 7 юни 2016 г., Affum, C-47/15, ECLI:EU:C:2016:408.

(9)  Решение на Съда от 6 декември 2011 г., Achughbabian, C-329/11, ECLI:EU:C:2011:807.

(10)  Решение на Съда от 6 декември 2012 г., Sagor, C-430/11, ECLI:EU:C:2012:777.

(11)  Решение на Съда от 15 март 2017 г., Al Chodor и др., C-528/15, ECLI:EU:C:2017:213.

(12)  Член 2, буква н) от Регламент (ЕС) No 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за установяване на критерии и механизми за определяне на държавата членка, компетентна за разглеждането на молба за международна закрила, която е подадена в една от държавите членки от гражданин на трета държава или от лице без гражданство (ОВ L 180, 29.6.2013 г., стр. 31):
  „риск от укриване“ означава наличието на причини в отделен случай, основаващи се на обективни критерии, определени от закона, да се смята, че кандидатът или гражданинът на трета държава, или лицето без гражданство, спрямо които се извършва процедура за прехвърляне, биха могли да се укрият“
  .

(13)  Тази информация може да бъде получена чрез Европейската информационна система за регистрите за съдимост, установена с Рамково решение 2009/315/ПВР на Съвета от 26 февруари 2009 г. относно организацията и съдържанието на обмена на информация, получена от регистрите за съдимост, между държавите членки (ОВ L 93, 7.4.2009 г., стр. 23), и Решение 2009/316/ПВР на Съвета от 6 април 2009 г. за създаване на Европейска информационна система за съдимост (ECRIS) в изпълнение на член 11 от Рамково решение 2009/315/ПВР (ОВ L 93, 7.4.2009 г., стр. 33). На 19 януари 2016 г. Комисията представи предложение COM(2016) 7 final за улесняване на обмена на данни от регистрите за съдимост за граждани на държави извън ЕС.

(14)  Директива 2013/33/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за определяне на стандарти относно приемането на кандидати за международна закрила (ОВ L 180, 29.6.2013 г., стр. 96).

(15)  Директива 2011/95/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2011 г. относно стандарти за определянето на граждани на трети държави или лица без гражданство като лица, на които е предоставена международна закрила, за единния статут на бежанците или на лицата, които отговарят на условията за субсидиарна закрила, както и за съдържанието на предоставената закрила (ОВ L 337, 20.12.2011 г., стр. 9).

(16)  За разлика от държавите — членки на ЕС, Швейцария, Норвегия, Исландия и Лихтенщайн не са обвързани с директивите на ЕС въз основа на член 288 от ДФЕС, освен ако са ги приели и съгласно принципите на общото публично международно право. Следователно, обратно на държавите — членки на ЕС, Швейцария, Норвегия, Исландия и Лихтенщайн не са обвързани от съдебната практика на Съда на ЕС, свързана с транспонирането на директивите в националното законодателство, и са свободни да избират реда и условията на транспонирането на задължението, посочено в Директивата за връщането (например чрез пряко позоваване на текста на Директивата), в съответствие с международните си задължения.

(17)  Решение на Съда от 19 септември 2013 г., Filev и Osmani, C-297/12, ECLI:EU:C:2013:569.

(18)  След кодификацията на Кодекса на шенгенските граници през 2016 г. позоваванията на член 13 от Кодекса се считат за позовавания на член 14 от Регламент (ЕС) 2016/399.

(19)  Съвета на Европа, Европейска конвенция за екстрадиция, 1957 г.

(20)  Решение на Съда от 28 април 2011 г., El Dridi, C-61/11 PPU, ECLI:EU:C:2011:268.

(21)  Решение на Съда от 23 април 2015 г., Zaizoune, C-38/14, ECLI:EU:C:2015:260.

(22)  Конвенция на ООН за статута на бежанците от 1951 г.

(23)  Член 31, параграф 1 от Конвенцията за статута на бежанците: „
  1. Договарящите държави се задължават да не налагат наказания заради незаконно влизане или пребиваване на тяхна територия на бежанци, които, пристигайки направо от територия, където са били застрашени животът и свободата им по смисъла на чл. 1, са влезли или пребивават на тяхна територия без разрешение при условие че те се представят незабавно на властите и приведат уважителни причини за незаконното си влизане или пребиваване на територията на страната
  “.

(24)  Решение на Съда от 1 октомври 2015 г., Skerdjan Celaj, C-290/14, ECLI:EU:C:2015:640.

(25)  Директива 2009/52/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2009 г. за предвиждане на минимални стандарти за санкциите и мерките срещу работодатели на незаконно пребиваващи граждани на трета държава (ОВ L 168, 30.6.2009 г., стр. 24). Дания, Швейцария, Норвегия, Исландия и Лихтенщайн не са обвързани от тази директива.

(26)  Директива 2004/81/ЕО на Съвета от 29 април 2004 г. за издаване на разрешение за пребиваване на граждани на трети страни, които са жертви на трафик на хора или са били обект на помощ за незаконна имиграция и които сътрудничат с компетентните органи (ОВ L 261, 6.8.2004 г., стр. 19).

(27)  Директива 2001/40/ЕО на Съвета от 28 май 2001 г. относно взаимното признаване на решения за експулсиране на граждани на трети страни (ОВ L 149, 2.6.2001 г., стр. 34).

(28)  Регламент (ЕС) No 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за установяване на критерии и механизми за определяне на държавата членка, компетентна за разглеждането на молба за международна закрила, която е подадена в една от държавите членки от гражданин на трета държава или от лице без гражданство (ОВ L 180, 29.6.2013 г., стр. 31).

(29)  Дадените примери са опростени с обяснителна цел. На практика всеки случай трябва да се оценява въз основа на конкретните обстоятелства.

(30)  Конвенция за прилагане на споразумението от Шенген от 14 юни 1985 г. между правителствата на държавите от икономическия съюз Бенелюкс, Федерална република Германия и Френската република за постепенното премахване на контрола по техните общите граници (ОВ L 239, 22.9.2000 г., стр. 19).

(31)  Препоръка на Комисията C(2006) 5186 от 6 ноември 2006 г. за създаване на общо „Практическо ръководство за граничните служители (Шенгенски наръчник)“, което ще се използва от компетентните органи на държавите членки при извършване на граничния контрол на лица, с последващите изменения.

(32)  Формулировката представлява широка универсална разпоредба, която обхваща и случаите, които са изрично изключени от определението за „разрешение за пребиваване“ по член 2, точка 16, буква б), подточки i) и ii) от Кодекса на шенгенските граници.

(33)  Решение C(2010) 1620 на Комисията от 19 март 2010 г. за създаване на Наръчник за обработване на заявления за издаване на визи и промяна в издадени визи, с последващите изменения.

(34)  Решение на Съда от 15 февруари 2016 г., J.N., C-601/15 PPU, ECLI:EU:C:2016:84.

(35)  Директива 2014/66/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. относно условията за влизане и пребиваване на граждани на трети държави в рамките на вътрешнокорпоративен трансфер (ОВ L 157, 27.5.2014 г., стр. 1).

(36)  Директива 2003/109/ЕО на Съвета от 25 ноември 2003 г. относно статута на дългосрочно пребиваващи граждани от трети страни (ОВ L 16, 23.1.2004 г., стр. 44).

(37)  Директива 2011/51/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 11 май 2011 г. за изменение на Директива 2003/109/ЕО на Съвета за разширяване на обхвата ѝ до лица, ползващи се с международна закрила (ОВ L 132, 19.5.2011 г., стр. 1).

(38)  Директива 2009/50/ЕО на Съвета от 25 май 2009 г. относно условията за влизане и пребиваване на граждани на трети държави за целите на висококвалифицирана трудова заетост (ОВ L 155, 18.6.2009 г., стр. 17).

(39)  Документ No 8829/16 на Съвета.

(40)  Документ No 9979/16 на Съвета.

(41)  Решение на Съда от 11 юни 2015 г., Zh. и O., C-554/13, ECLI:EU:C:2015:377.

(42)  Решение 2004/191/EО на Съвета от 23 февруари 2004 г. за определяне на критериите и практическите договорености за компенсирането на финансовите дисбаланси, получени в резултат на прилагането на Директива 2001/40/ЕО относно взаимното признаване на решенията относно експулсирането на граждани на трети страни (ОВ L 60, 27.2.2004 г., стр. 55).

(43)  Директива 2003/110/ЕО на Съвета от 25 ноември 2003 г. относно помощ в случаите на транзит за целите на извеждане от територията по въздух (ОВ L 321, 6.12.2003 г., стр. 26).

(44)  Бележка: това тълкуване не означава, че извеждането от територията без ескорт е синоним на доброволното напускане. Терминът „извеждане от територията без ескорт“ може да обхваща и случаите на принудително връщане (извеждане) без полицейски ескорт.

(45)

COM(2016) 881 окончателен.

(46)  Регламент (ЕС) 2016/1953 на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2016 г. за утвърждаване на европейски пътен документ за връщането на незаконно пребиваващи граждани на трети държави и за отмяна на Препоръката на Съвета от 30 ноември 1994 г. (ОВ L 311, 17.11.2016 г., стр. 13).

(47)  Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно общите процедури за предоставяне и отнемане на международна закрила (преработен текст) (ОВ L 180, 29.6.2013 г., стр. 60).

(48)  Решение 2004/573/EC на Съвета от 29 април 2004 г. относно организация на общите полети за извеждане от територията на две или повече държави членки на граждани на трети страни, които подлежат на индивидуални мерки за извеждане (ОВ L 261, 6.8.2004 г., стр. 28).

(49)  Регламент (ЕС) 2016/1624 на Европейския парламент и на Съвета от 14 септември 2016 г. за европейската гранична и брегова охрана, за изменение на Регламент (ЕС) 2016/399 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕО) No 863/2007 на Европейския парламент и на Съвета, Регламент (ЕО) No 2007/2004 на Съвета и Решение 2005/267/ЕО на Съвета (ОВ L 251, 16.9.2016 г., стр. 1).

(50)  Конвенция на ООН за правата на детето, 1989 г.

(51)  ВКБООН-УНИЦЕФ, Safe and Sound (Живи и здрави), 2014 г., на разположение на: http://www.refworld.org/docid/5423da264.html.

(52)  ООН, General comment No 14 (2013) on the right of the child to have his or her best interests taken as a primary consideration (Общ коментар No 14 от 2013 г. относно правото висшите интереси на детето да бъдат вземани под внимание като първостепенно съображение) (член 3, параграф 1)*, 2013 г., на разположение на: http://www2.ohchr.org/English/bodies/crc/docs/GC/CRC_C_GC_14_ENG.pdf.

(53)  ВКБООН, Guidelines on Determining the Best Interests of the Child (Насоки за определяне на висшите интереси на детето), 2008 г., http://www.unhcr.org/4566b16b2.pdf.

(54)  ВКБООН, Field Handbook for the Implementation of UNHCR BID Guidelines (Практическо ръководство за прилагане на насоките на ВКБООН за определяне на висшите интереси), 2011 г., на разположение на: http://www.refworld.org/pdfid/4e4a57d02.pdf.

(55)  Съвет на Европа, Twenty Guidelines on Forced Return (Двайсет насоки относно принудителното връщане), 2005 г.

(56)  Европейска служба за подкрепа в областта на убежището, Age assessment practice in Europe (Практики за определяне на възрастта в Европа), 2014 г. Документът е достъпен на: https://www.easo.europa.eu/sites/default/files/public/EASO-Age-assessment-practice-in-Europe.pdf. Понастоящем се подготвя нов документ с насоки.

(57)  ООН, Guidelines for the alternative care of children (Насоки за алтернативна грижа за деца), 2010 г., на разположение на: http://www.refworld.org/docid/4c3acd162.html.

(58)  Регламент (ЕО) No 1987/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 20 декември 2006 г. за създаването, функционирането и използването на Шенгенска информационна система от второ поколение (ШИС II) (ОВ L 381, 28.12.2006 г., стр. 4).

(59)  COM(2009) 313 окончателен.

(60)  Решение на Съда от 17 ноември 2011 г., Гайдаров, C-430/10, ECLI:EU:C:2011:749.

(61)  Решение на Съда от 26 юли 2017 г., Ouhrami, C-225/16, ECLI:EU:C:2017:590.

(62)  Решение на Съда от 10 септември 2013 г., G. и R., C-383/13 PPU, ECLI:EU:C:2013:533.

(63)  Решение на Съда от 11 декември 2014 г., Boudjlida, C-249/13, ECLI:EU:C:2014:2431.

(64)  Решение на Съда от 6 ноември 2014 г., Mukarubega, C-166/13, ECLI:EU:C:2014:2336.

(65)  ООН,General Comment No 12 (2009): The right of the child to be heard (Общ коментар No 12 от 2009 г. относно правото на детето да бъде изслушано), 2009 г., на разположение на: http://www.refworld.org/docid/4ae562c52.html.

(66)  COM(2015) 285 final.

(67)  Регламент (ЕО) No 810/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. за създаване на Визов кодекс на Общността (Визов кодекс) (ОВ L 243, 15.9.2009 г., стр. 1).

(68)  Решение на Съда от 18 декември 2014 г., Abdida, C-562/13, ECLI:EU:C:2014:2453.

(69)  Директива 2005/85/ЕО на Съвета от 1 декември 2005 г. относно минимални норми относно процедурата за предоставяне или отнемане на статут на бежанец в държавите членки (ОВ L 326, 13.12.2005 г., стр. 13), отменена с Директива 2013/32/ЕС.

(70)  Решение на Европейския съд по правата на човека от 5 февруари 2002 г.
  Čonka срещу Белгия, жалба No 51564/99.

(71)  Директива 2003/9/ЕО на Съвета от 27 януари 2003 г. за определяне на минимални стандарти относно приемането на лица, търсещи убежище (ОВ L 31, 6.2.2003 г., стр. 18).

(72)  ООН,General comment No 6 (2005): Treatment of Unaccompanied and Separated Children Outside their Country of Origin (Общ коментар No 6 от 2005 г.: Третиране на непридружени и разделени от семействата си деца, намиращи се извън своята страна на произход), 2005 г., който може да бъде намерен на: http://www.refworld.org/docid/42dd174b4.html.

(73)  Решение на Съда от 5 юни 2014 г., Махди, C-146/14 PPU, ECLI:EU:C:2014:1320.

(74)  Решение на Съда от 30 ноември 2009 г., Кадзоев, C-357/09 PPU, ECLI:EU:C:2009:741.

(75)  ВКБООН, Options paper 2: Options for governments on open reception and alternatives to detention (Документ относно възможностите 2: Възможности на разположение на правителствата в сферата на отвореното приемане и алтернативите на задържането), 2015 г., който може да бъде намерен на адрес: http://www.unhcr.org/protection/detention/5538e53d9/unhcr-options-paper-2-options-governments-open-reception-alternatives-detention.html.

(76)  Решение на Съда от 30 май 2013 г., Arslan, C-534/11, ECLI:EU:C:2013:343.

(77)  Преглед на различните срокове, приложими съгласно националното законодателство, може да бъде намерен на: http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/search/download.do?documentId=10737855 (стр. 44—50). Този преглед отразява положението към декември 2013 г., като междувременно някои национални правила са претърпели промяна.

(78)  Решение от 17 юли 2014 г., Bero, C-473/13 и Bouzalmate, C-514/13, ECLI:EU:C:2014:2095.

(79)  Решение на Съда от 17 юли 2014 г., Pham, C-474/13, ECLI:EU:C:2014:2096.

(80)  ВКБООН, Options paper 1: Options for governments on care arrangements and alternatives to detention for children and families (Документ относно възможностите 1: Възможности на разположение на правителствата относно условията за полагане на грижи и алтернативите на задържането за децата и семействата), 2015 г., който може да се намери на адрес: http://www.unhcr.org/553f58509.pdf.

(81)  Агенция на Европейския съюз за основните права, European legal and policy framework on immigration detention of children (Европейска правна и политическа рамка по въпросите на имиграционното задържане на деца), 2017 г., която може да се намери на адрес: http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2017-immigration-detention-children_en.pdf.

(82)  Що се отнася до специфичното положение на Швейцария, Норвегия, Исландия и Лихтенщайн: вж. в тази връзка бележката под линия в раздел 2 по-горе.

---