# Úřední věstník L 337/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 337 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6019. prosince 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 337

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6019. prosince 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (EU) 2017/2360 ze dne 11. prosince 2017, kterým se na rok 2018 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Černém moři | 1 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2361 ze dne 14. září 2017 o konečném systému příspěvků na správní výdaje Jednotného výboru pro řešení krizí | 6 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2362 ze dne 5. prosince 2017 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Lenticchia di Altamura (CHZO)) | 15 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2363 ze dne 6. prosince 2017 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Μελεκούνι (Melekouni) (CHZO)) | 16 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2364 ze dne 18. prosince 2017, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ohledně finančních limitů používaných při postupech zadávání veřejných zakázek (
  1
  ) | 17 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2365 ze dne 18. prosince 2017, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ohledně finančních limitů používaných při postupech zadávání veřejných zakázek (
  1
  ) | 19 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2366 ze dne 18. prosince 2017, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ohledně finančních limitů používaných při postupech zadávání veřejných zakázek (
  1
  ) | 21 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2017/2367 ze dne 18. prosince 2017, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ohledně prahových hodnot používaných při postupech zadávání veřejných zakázek (
  1
  ) | 22 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2368 ze dne 18. prosince 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/325 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 24 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2369 ze dne 18. prosince 2017 o změně prováděcího nařízení (EU) č. 743/2013, kterým se zavádějí ochranná opatření na dovoz mlžů určených k lidské spotřebě z Turecka, pokud jde o dobu jeho použitelnosti (
  1
  ) | 26 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2370 ze dne 18. prosince 2017 na podporu Haagského kodexu chování a na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení | 28 |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2371 ze dne 18. prosince 2017, kterým se mění rozhodnutí 2014/486/SZBP o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) | 34 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2017/2372 ze dne 16. června 2017 o státní podpoře SA.31250 – 2011/C (ex 2011/N), kterou Bulharsko zamýšlí poskytnout ve prospěch společností BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD a BDZ Cargo EOOD, a dalších opatřeních
  (oznámeno pod číslem C(2017) 4051)

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2373 ze dne 14. prosince 2017, kterým se povoluje uvedení hydroxytyrosolu na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8423) | 56 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2374 ze dne 15. prosince 2017, kterým se stanoví podmínky pro přemísťování, uskladnění a zpracování určitých plodů a jejich kříženců původem ze třetích zemí, aby se zabránilo zavlékání určitých škodlivých organismů do Unie
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8395) | 60 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2375 ze dne 15. prosince 2017, kterým se povoluje uvedení N-acetyl-D-neuraminové kyseliny na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8431) | 63 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2376 ze dne 15. prosince 2017, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/348, pokud jde o soulad revidovaných cílů v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů zahrnutých do pozměněných vnitrostátních plánů či plánů funkčních bloků vzdušného prostoru předložených Maltou, Bulharskem a Polskem
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8433)

   (
  1
  ) | 68 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2377 ze dne 15. prosince 2017 o emisích skleníkových plynů, na něž se vztahuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES, na rok 2015 pro každý členský stát
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8476) | 80 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2378 ze dne 15. prosince 2017, o souladu jednotkových sazeb pro oblasti zpoplatnění na rok 2017 podle článku 17 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8501) | 83 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2379 ze dne 18. prosince 2017 o uznání zprávy Kanady zahrnující typické emise skleníkových plynů z pěstování zemědělských surovin podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8801) | 86 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (EU) 2017/2360 ze dne 11. prosince 2017, kterým se na rok 2018 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Černém moři

1

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2361 ze dne 14. září 2017 o konečném systému příspěvků na správní výdaje Jednotného výboru pro řešení krizí

6

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2362 ze dne 5. prosince 2017 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Lenticchia di Altamura (CHZO))

15

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2363 ze dne 6. prosince 2017 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Μελεκούνι (Melekouni) (CHZO))

16

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2364 ze dne 18. prosince 2017, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ohledně finančních limitů používaných při postupech zadávání veřejných zakázek (
  1
  )

1

17

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2365 ze dne 18. prosince 2017, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ohledně finančních limitů používaných při postupech zadávání veřejných zakázek (
  1
  )

1

19

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2366 ze dne 18. prosince 2017, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ohledně finančních limitů používaných při postupech zadávání veřejných zakázek (
  1
  )

1

21

*

Nařízení Komise (EU) 2017/2367 ze dne 18. prosince 2017, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ohledně prahových hodnot používaných při postupech zadávání veřejných zakázek (
  1
  )

1

22

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2368 ze dne 18. prosince 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/325 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

24

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2369 ze dne 18. prosince 2017 o změně prováděcího nařízení (EU) č. 743/2013, kterým se zavádějí ochranná opatření na dovoz mlžů určených k lidské spotřebě z Turecka, pokud jde o dobu jeho použitelnosti (
  1
  )

1

26

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2370 ze dne 18. prosince 2017 na podporu Haagského kodexu chování a na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení

28

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2371 ze dne 18. prosince 2017, kterým se mění rozhodnutí 2014/486/SZBP o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine)

34

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2017/2372 ze dne 16. června 2017 o státní podpoře SA.31250 – 2011/C (ex 2011/N), kterou Bulharsko zamýšlí poskytnout ve prospěch společností BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD a BDZ Cargo EOOD, a dalších opatřeních
  (oznámeno pod číslem C(2017) 4051)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2017) 4051)

1

35

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2373 ze dne 14. prosince 2017, kterým se povoluje uvedení hydroxytyrosolu na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8423)

(oznámeno pod číslem C(2017) 8423)

56

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2374 ze dne 15. prosince 2017, kterým se stanoví podmínky pro přemísťování, uskladnění a zpracování určitých plodů a jejich kříženců původem ze třetích zemí, aby se zabránilo zavlékání určitých škodlivých organismů do Unie
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8395)

(oznámeno pod číslem C(2017) 8395)

60

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2375 ze dne 15. prosince 2017, kterým se povoluje uvedení N-acetyl-D-neuraminové kyseliny na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8431)

N

(oznámeno pod číslem C(2017) 8431)

63

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2376 ze dne 15. prosince 2017, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/348, pokud jde o soulad revidovaných cílů v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů zahrnutých do pozměněných vnitrostátních plánů či plánů funkčních bloků vzdušného prostoru předložených Maltou, Bulharskem a Polskem
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8433)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2017) 8433)

1

68

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2377 ze dne 15. prosince 2017 o emisích skleníkových plynů, na něž se vztahuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES, na rok 2015 pro každý členský stát
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8476)

(oznámeno pod číslem C(2017) 8476)

80

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2378 ze dne 15. prosince 2017, o souladu jednotkových sazeb pro oblasti zpoplatnění na rok 2017 podle článku 17 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8501)

(oznámeno pod číslem C(2017) 8501)

83

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2379 ze dne 18. prosince 2017 o uznání zprávy Kanady zahrnující typické emise skleníkových plynů z pěstování zemědělských surovin podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES
  (oznámeno pod číslem C(2017) 8801)

(oznámeno pod číslem C(2017) 8801)

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2017/2360

ze dne 11. prosince 2017,

kterým se na rok 2018 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Černém moři

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada má přijmout na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada má přijmout na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.

| (2) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (1) požaduje, aby opatření pro zachování zdrojů byla přijímána s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, včetně případných zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR). |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (1) požaduje, aby opatření pro zachování zdrojů byla přijímána s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, včetně případných zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR).

| (3) | Rada je povinna přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv podle druhu rybolovu nebo skupin druhů rybolovu v Černém moři, a to v příslušných případech včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Podle čl. 16 odst. 1 a 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 mají být rybolovná práva mezi členské státy rozdělena tak, aby byla zajištěna relativní stabilita rybolovných činností každého členského státu pro každou populaci ryb nebo druh rybolovu a aby byl zajištěn soulad s cíli společné rybářské politiky stanovenými v čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Rada je povinna přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv podle druhu rybolovu nebo skupin druhů rybolovu v Černém moři, a to v příslušných případech včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Podle čl. 16 odst. 1 a 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 mají být rybolovná práva mezi členské státy rozdělena tak, aby byla zajištěna relativní stabilita rybolovných činností každého členského státu pro každou populaci ryb nebo druh rybolovu a aby byl zajištěn soulad s cíli společné rybářské politiky stanovenými v čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení.

| (4) | Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) přijala na svém 41. výročním zasedání v roce 2017 doporučení GFCM/40/2017/4 ohledně víceletého plánu řízení rybolovu pakambaly velké v zeměpisné podoblasti 29 (Černé moře). V tomto doporučení se stanoví úrovně celkového přípustného odlovu (TAC) pro pakambalu velkou na dva roky (2018–2019) spolu s dočasným přidělením kvót. Uvedené opatření by mělo být provedeno v právu Unie. |
| --- | --- |

(4)

Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) přijala na svém 41. výročním zasedání v roce 2017 doporučení GFCM/40/2017/4 ohledně víceletého plánu řízení rybolovu pakambaly velké v zeměpisné podoblasti 29 (Černé moře). V tomto doporučení se stanoví úrovně celkového přípustného odlovu (TAC) pro pakambalu velkou na dva roky (2018–2019) spolu s dočasným přidělením kvót. Uvedené opatření by mělo být provedeno v právu Unie.

| (5) | Rybolovná práva by měla být stanovena na základě dostupných vědeckých doporučení a s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty, přičemž by měla všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; zároveň by se měla vzít v úvahu stanoviska vyjádřená během konzultací se zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

(5)

Rybolovná práva by měla být stanovena na základě dostupných vědeckých doporučení a s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty, přičemž by měla všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; zároveň by se měla vzít v úvahu stanoviska vyjádřená během konzultací se zúčastněnými stranami.

| (6) | Aby se zajistila udržitelnost populace šprota obecného v Černém moři, je podle vědeckých doporučení, která má k dispozici výbor VTHVR, nezbytné zachovat úmrtnost způsobenou rybolovem na současné úrovni. |
| --- | --- |

(6)

Aby se zajistila udržitelnost populace šprota obecného v Černém moři, je podle vědeckých doporučení, která má k dispozici výbor VTHVR, nezbytné zachovat úmrtnost způsobenou rybolovem na současné úrovni.

| (7) | V případě lovu šprota obecného platí od 1. ledna 2015 povinnost vykládky uvedená v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013. V případě lovu pakambaly velké platí od 1. ledna 2017 povinnost vykládky podle uvedeného článku. |
| --- | --- |

(7)

V případě lovu šprota obecného platí od 1. ledna 2015 povinnost vykládky uvedená v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013. V případě lovu pakambaly velké platí od 1. ledna 2017 povinnost vykládky podle uvedeného článku.

| (8) | Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (2), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení o zaznamenávání úlovků a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné, aby členské státy, pokud zasílají Komisi údaje týkající se vykládky populace podle tohoto nařízení, uváděly kódy, které mají při zasílání údajů používat. |
| --- | --- |

(8)

Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (2), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení o zaznamenávání úlovků a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné, aby členské státy, pokud zasílají Komisi údaje týkající se vykládky populace podle tohoto nařízení, uváděly kódy, které mají při zasílání údajů používat.

| (9) | Podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 (3) musí být určeny populace, na něž se vztahují různá opatření, která jsou v něm stanovena. |
| --- | --- |

(9)

Podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 (3) musí být určeny populace, na něž se vztahují různá opatření, která jsou v něm stanovena.

| (10) | Pokud jde o populaci pakambaly velké, měla by být podniknuta další nápravná opatření. Zachování aktuálně uplatňovaného dvouměsíčního období zakazu rybolovu od 15. dubna do 15. června by i nadále zajišťovalo populaci pakambaly velké ochranu během období tření. Řízení intenzity rybolovu a omezení dnů rybolovu na 180 dnů za rok by mělo na zachování populace pakambaly velké pozitivní dopad. |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o populaci pakambaly velké, měla by být podniknuta další nápravná opatření. Zachování aktuálně uplatňovaného dvouměsíčního období zakazu rybolovu od 15. dubna do 15. června by i nadále zajišťovalo populaci pakambaly velké ochranu během období tření. Řízení intenzity rybolovu a omezení dnů rybolovu na 180 dnů za rok by mělo na zachování populace pakambaly velké pozitivní dopad.

| (11) | Při využívání rybolovných práv by měly být plně dodržovány příslušné právní předpisy Unie. |
| --- | --- |

(11)

Při využívání rybolovných práv by měly být plně dodržovány příslušné právní předpisy Unie.

| (12) | Aby se předešlo přerušení rybolovných činností a zajistila se obživa rybářů Unie, je důležité otevřít dotčená loviště v Černém moři dne 1. ledna 2018. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení, |
| --- | --- |

(12)

Aby se předešlo přerušení rybolovných činností a zajistila se obživa rybářů Unie, je důležité otevřít dotčená loviště v Černém moři dne 1. ledna 2018. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se na rok 2018 stanoví rybolovná práva pro rybářská plavidla Unie plující pod vlajkou Bulharska a Rumunska, pokud jde o tyto populace ryb v Černém moři:

| a) | pakambala velká (Psetta maxima), |
| --- | --- |

a)

pakambala velká (Psetta maxima),

Psetta maxima

| b) | šprot obecný (Sprattus sprattus),. |
| --- | --- |

b)

šprot obecný (Sprattus sprattus),.

Sprattus sprattus

Článek 2

Oblast působnosti

Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla Unie působící v Černém moři.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| a) | „GFCM“ Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři; |
| --- | --- |

a)

„GFCM“ Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři;

| b) | „Černým mořem“ zeměpisná podoblast 29 vymezená v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1343/2011 (4); |
| --- | --- |

b)

„Černým mořem“ zeměpisná podoblast 29 vymezená v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1343/2011 (4);

4

| c) | „rybářským plavidlem“ jakékoli plavidlo vybavené pro účely obchodního využívání mořských biologických zdrojů; |
| --- | --- |

c)

„rybářským plavidlem“ jakékoli plavidlo vybavené pro účely obchodního využívání mořských biologických zdrojů;

| d) | „rybářským plavidlem Unie“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou některého z členských států a zapsané v Unii; |
| --- | --- |

d)

„rybářským plavidlem Unie“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou některého z členských států a zapsané v Unii;

| e) | „populací“ mořský biologický zdroj, který se vyskytuje v dané oblasti řízení; |
| --- | --- |

e)

„populací“ mořský biologický zdroj, který se vyskytuje v dané oblasti řízení;

| f) | „autonomní kvótou Unie“ omezení úlovků samostatně přidělené rybářským plavidlům Unie, když neexistuje žádný dohodnutý TAC; |
| --- | --- |

f)

„autonomní kvótou Unie“ omezení úlovků samostatně přidělené rybářským plavidlům Unie, když neexistuje žádný dohodnutý TAC;

| g) | „analytickou kvótou“ autonomní kvóta Unie, pro niž je k dispozici analytické posouzení. |
| --- | --- |

g)

„analytickou kvótou“ autonomní kvóta Unie, pro niž je k dispozici analytické posouzení.

KAPITOLA II

RYBOLOVNÁ PRÁVA

Článek 4

Přidělení rybolovných práv

1.   Autonomní kvóta Unie pro šprota obecného, její přidělení jednotlivým členským státům a případně i podmínky, které jsou s nimi funkčně spojeny, jsou stanoveny v příloze.

2.   TAC pro pakambalu velkou vztahující se na vody Unie a na rybářská plavidla Unie, jejich přidělení jednotlivým členským státům a případně i podmínky, které jsou s nimi funkčně spojeny, jsou stanoveny v příloze.

Článek 5

Zvláštní ustanovení o přidělení

Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:

| a) | výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013; |
| --- | --- |

a)

výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;

| b) | odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

b)

odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;

| c) | odpočty prováděné podle článků 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009. |
| --- | --- |

c)

odpočty prováděné podle článků 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.

Článek 6

Řízení intenzity rybolovu pakambaly velké

Rybářská plavidla Unie oprávněná k rybolovu pakambaly velké v Černém moři nesmí překročit 180 dnů rybolovu za rok, a to bez ohledu na celkovou délku plavidla.

KAPITOLA III

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 7

Předávání údajů

V případě, že členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 zasílají Komisi údaje o vykládkách objemů odlovených populací, používají kódy populací stanovené v příloze tohoto nařízení.

Článek 8

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se od 1. ledna 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech.

V Bruselu dne 11. prosince 2017.

Za Radu

předseda

S. KIISLER

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES. (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Unie k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1343/2011 ze dne 13. prosince 2011 o některých ustanoveních pro rybolov v oblasti dohody GFCM (Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři), kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři (Úř. věst. L 347, 30.12.2011, s. 44).

4

---

PŘÍLOHA

| Druh: | Pakambala velká

  Psetta maxima | Oblast: | vody Unie v Černém moři
  (TUR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulharsko | 57 | | |
| Rumunsko | 57 | | |
| Unie | 114 (*1) | | |
| TAC | 644 | | Analytický TAC
  Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
  Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. |

Druh:

Pakambala velká

Psetta maxima

Oblast:

vody Unie v Černém moři

(TUR/F3742C)

Bulharsko

57

Rumunsko

57

Unie

114 (*1)

TAC

644

Analytický TAC

Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

| Druh: | Šprot obecný

  Sprattus sprattus | Oblast: | vody Unie v Černém moři
  (SPR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulharsko | 8 032,50 | | |
| Rumunsko | 3 442,50 | | |
| Unie | 11 475 | | |
| TAC | Irelevantní/Nedohodnuto | | Analytická kvóta
  Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
  Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. |

Druh:

Šprot obecný

Sprattus sprattus

Oblast:

vody Unie v Černém moři

(SPR/F3742C)

Bulharsko

8 032,50

Rumunsko

3 442,50

Unie

11 475

TAC

Irelevantní/Nedohodnuto

Analytická kvóta

Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

---

(*1)  Od 15. dubna do 15. června 2018 není povolena žádná rybolovná činnost, včetně překládky, přijímání na palubu, vykládky a prvního prodeje.

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2017/2361

ze dne 14. září 2017

o konečném systému příspěvků na správní výdaje Jednotného výboru pro řešení krizí

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (1), a zejména na čl. 65 odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prozatímní systém splátek příspěvků na správní výdaje výboru stanovený v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1310/2014 (2) vycházel ze zjednodušené metodiky a vztahoval se pouze na omezenou skupinu subjektů, konkrétně pak na subjekty považované Evropskou centrální bankou (ECB) za významné (dále jen „významné subjekty“). Tento prozatímní systém byl zaveden s cílem zajistit finanční prostředky pro zřízení výboru a zároveň minimalizovat administrativní zátěž pro výbor, který v té době měl pouze omezenou strukturu a provozní kapacitu. Prozatímní systém se měl uplatňovat do doby, než Komise přijme konečný systém stanovování a získávání příspěvků na správní výdaje. |
| --- | --- |

(1)

Prozatímní systém splátek příspěvků na správní výdaje výboru stanovený v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1310/2014 (2) vycházel ze zjednodušené metodiky a vztahoval se pouze na omezenou skupinu subjektů, konkrétně pak na subjekty považované Evropskou centrální bankou (ECB) za významné (dále jen „významné subjekty“). Tento prozatímní systém byl zaveden s cílem zajistit finanční prostředky pro zřízení výboru a zároveň minimalizovat administrativní zátěž pro výbor, který v té době měl pouze omezenou strukturu a provozní kapacitu. Prozatímní systém se měl uplatňovat do doby, než Komise přijme konečný systém stanovování a získávání příspěvků na správní výdaje.

| (2) | Vzhledem k tomu, že výbor získal stabilnější strukturu a provozní kapacitu, je nyní vhodné zavést konečný systém ročních příspěvků na správní výdaje výboru. Konečný systém by měl nahradit prozatímní systém stanovený v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1310/2014. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k tomu, že výbor získal stabilnější strukturu a provozní kapacitu, je nyní vhodné zavést konečný systém ročních příspěvků na správní výdaje výboru. Konečný systém by měl nahradit prozatímní systém stanovený v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1310/2014.

| (3) | Tento konečný systém by měl zajišťovat stanovení a získávání správních příspěvků nejen u významných subjektů, nýbrž u všech subjektů, na které se vztahuje jednotný mechanismus pro řešení krizí. Příspěvky by se měly vypočítávat na nejvyšší úrovni konsolidace těchto subjektů v rámci zúčastněných členských států, neboť všechny dceřiné podniky skupiny uvnitř okruhu konsolidace spadají do působnosti rozhodovacích pravomocí výboru při přijímání skupinových plánů řešení krize, posuzování způsobilosti skupiny k řešení krize a přijímání rozhodnutí o řešení krize. Vykonávání těchto úkolů předpokládá výdaje výboru na shromažďování a analýzu informací a údajů týkajících se jednotlivých dceřiných společností zahrnutých do okruhu konsolidace. Vzhledem k tomu, že se jedná o výdaje související se službami poskytovanými výborem subjektům, na něž se vztahuje jednotný mechanismus pro řešení krizí, měly by je hradit dotyčné subjekty, a správní příspěvky by tudíž měly být vypočteny na základě jejich konsolidované účetní závěrky na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a měl by být vypočítán pouze jeden příspěvek za skupinu. |
| --- | --- |

(3)

Tento konečný systém by měl zajišťovat stanovení a získávání správních příspěvků nejen u významných subjektů, nýbrž u všech subjektů, na které se vztahuje jednotný mechanismus pro řešení krizí. Příspěvky by se měly vypočítávat na nejvyšší úrovni konsolidace těchto subjektů v rámci zúčastněných členských států, neboť všechny dceřiné podniky skupiny uvnitř okruhu konsolidace spadají do působnosti rozhodovacích pravomocí výboru při přijímání skupinových plánů řešení krize, posuzování způsobilosti skupiny k řešení krize a přijímání rozhodnutí o řešení krize. Vykonávání těchto úkolů předpokládá výdaje výboru na shromažďování a analýzu informací a údajů týkajících se jednotlivých dceřiných společností zahrnutých do okruhu konsolidace. Vzhledem k tomu, že se jedná o výdaje související se službami poskytovanými výborem subjektům, na něž se vztahuje jednotný mechanismus pro řešení krizí, měly by je hradit dotyčné subjekty, a správní příspěvky by tudíž měly být vypočteny na základě jejich konsolidované účetní závěrky na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a měl by být vypočítán pouze jeden příspěvek za skupinu.

| (4) | Podle čl. 65 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 výbor stanoví a získává příspěvky a rovněž zajišťuje, aby byly uhrazeny v plné výši a včas. Aby mohl výbor tyto požadavky plnit, měl by být zajištěn účinný systém získávání správních příspěvků od institucí a subjektů uvedených v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014. Na tyto instituce a subjekty se již vztahuje řada oznamovacích povinností vymezených v právních předpisech Unie. Konkrétněji podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1163/2014 (3) ECB shromažďuje údaje o celkových aktivech a celkové rizikové expozici pro účely výpočtu poplatků za dohled. Údaje shromážděné podle nařízení (EU) č. 1163/2014 lze smysluplně využít při výpočtu správních příspěvků určených výboru. Podle čl. 30 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 výbor a ECB úzce spolupracují při výkonu svých příslušných povinností vyplývajících z uvedeného nařízení a zejména si vzájemně poskytují veškeré informace, jež jsou nezbytné k plnění jejich úkolů. Je mnohem efektivnější požádat ECB o předání údajů, které ECB obdržela a ověřila při výkonu svých úkolů a pravomocí udělených jí nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 (4), výboru než zdvojovat zátěž dotčených institucí a subjektů, pokud jde o podávání zpráv. Sdílení údajů mezi ECB a výborem by rovněž umožnilo zabránit zdvojování procesu ověřování údajů výborem a vychází z povinnosti výboru a ECB úzce spolupracovat při výkonu svých příslušných povinností podle nařízení (EU) č. 806/2014. Případné zdvojení procesů vykazování a ověřování údajů by nevyhnutelně vyžadovalo více času na výpočet a získávání příspěvků a výsledkem by byl méně účinný systém. Z toho vyplývá, že v rámci povinnosti spolupracovat by měl být vznesen požadavek, aby ECB předávala výboru údaje obdržené od dotčených institucí a subjektů za účelem výpočtu příspěvků určených výboru. Výbor by se měl v nejvyšší možné míře spoléhat na údaje shromážděné Evropskou centrální bankou. Výbor by měl mít k výše zmíněným údajům přístup v rozsahu nezbytném pro plnění svých úkolů podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 65 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 výbor stanoví a získává příspěvky a rovněž zajišťuje, aby byly uhrazeny v plné výši a včas. Aby mohl výbor tyto požadavky plnit, měl by být zajištěn účinný systém získávání správních příspěvků od institucí a subjektů uvedených v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014. Na tyto instituce a subjekty se již vztahuje řada oznamovacích povinností vymezených v právních předpisech Unie. Konkrétněji podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1163/2014 (3) ECB shromažďuje údaje o celkových aktivech a celkové rizikové expozici pro účely výpočtu poplatků za dohled. Údaje shromážděné podle nařízení (EU) č. 1163/2014 lze smysluplně využít při výpočtu správních příspěvků určených výboru. Podle čl. 30 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 výbor a ECB úzce spolupracují při výkonu svých příslušných povinností vyplývajících z uvedeného nařízení a zejména si vzájemně poskytují veškeré informace, jež jsou nezbytné k plnění jejich úkolů. Je mnohem efektivnější požádat ECB o předání údajů, které ECB obdržela a ověřila při výkonu svých úkolů a pravomocí udělených jí nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 (4), výboru než zdvojovat zátěž dotčených institucí a subjektů, pokud jde o podávání zpráv. Sdílení údajů mezi ECB a výborem by rovněž umožnilo zabránit zdvojování procesu ověřování údajů výborem a vychází z povinnosti výboru a ECB úzce spolupracovat při výkonu svých příslušných povinností podle nařízení (EU) č. 806/2014. Případné zdvojení procesů vykazování a ověřování údajů by nevyhnutelně vyžadovalo více času na výpočet a získávání příspěvků a výsledkem by byl méně účinný systém. Z toho vyplývá, že v rámci povinnosti spolupracovat by měl být vznesen požadavek, aby ECB předávala výboru údaje obdržené od dotčených institucí a subjektů za účelem výpočtu příspěvků určených výboru. Výbor by se měl v nejvyšší možné míře spoléhat na údaje shromážděné Evropskou centrální bankou. Výbor by měl mít k výše zmíněným údajům přístup v rozsahu nezbytném pro plnění svých úkolů podle tohoto nařízení.

| (5) | Rozdělení příspěvků by mělo odrážet rozdíl v pracovní zátěži a souvisejících výdajích vztahujících se k subjektům pod přímou odpovědností výboru a k subjektům spadajícím pod odpovědnost vnitrostátních orgánů příslušných k řešení krize. Toto nařízení by tudíž mělo určit, jak by měly být příspěvky mezi tyto dvě skupiny subjektů rozděleny. V rámci těchto dvou skupin by měl konečný systém zavedený tímto nařízením vyžadovat, aby subjekty přispívaly úměrně nárokům, které jednotlivě kladou na zdroje výboru, přibližně určeným podle zjistitelných údajů. |
| --- | --- |

(5)

Rozdělení příspěvků by mělo odrážet rozdíl v pracovní zátěži a souvisejících výdajích vztahujících se k subjektům pod přímou odpovědností výboru a k subjektům spadajícím pod odpovědnost vnitrostátních orgánů příslušných k řešení krize. Toto nařízení by tudíž mělo určit, jak by měly být příspěvky mezi tyto dvě skupiny subjektů rozděleny. V rámci těchto dvou skupin by měl konečný systém zavedený tímto nařízením vyžadovat, aby subjekty přispívaly úměrně nárokům, které jednotlivě kladou na zdroje výboru, přibližně určeným podle zjistitelných údajů.

| (6) | Aby byla zajištěna jistota ve vztahu k výboru i dotčeným subjektům, pokud jde o to, jak se individuální roční příspěvky upraví v případě chyby ve výpočtu nebo změn v základních údajích, mělo by toto nařízení v tomto ohledu stanovit konkrétní pravidla. Jestliže výbor udělá chybu ve výpočtu ročního příspěvku, měl by tuto chybu napravit. Tento požadavek by se měl vztahovat na chyby, k nimž dojde proto, že výbor uplatňuje nesprávně metodiku pro výpočet individuálních ročních příspěvků. V těchto případech by se měly upravit všechny příspěvky. Naopak případy, kdy vstupní údaje použité při výpočtu individuálních ročních příspěvků nejsou správné nebo u nich po provedení výpočtu dojde ke změně, by se neměly považovat za chyby ve výpočtu, a mělo by se k nim tudíž přistupovat jinak. V těchto případech by se měly upravit pouze příspěvky subjektů, jejichž údaje nebyly správné nebo jejichž údaje se změnily. |
| --- | --- |

(6)

Aby byla zajištěna jistota ve vztahu k výboru i dotčeným subjektům, pokud jde o to, jak se individuální roční příspěvky upraví v případě chyby ve výpočtu nebo změn v základních údajích, mělo by toto nařízení v tomto ohledu stanovit konkrétní pravidla. Jestliže výbor udělá chybu ve výpočtu ročního příspěvku, měl by tuto chybu napravit. Tento požadavek by se měl vztahovat na chyby, k nimž dojde proto, že výbor uplatňuje nesprávně metodiku pro výpočet individuálních ročních příspěvků. V těchto případech by se měly upravit všechny příspěvky. Naopak případy, kdy vstupní údaje použité při výpočtu individuálních ročních příspěvků nejsou správné nebo u nich po provedení výpočtu dojde ke změně, by se neměly považovat za chyby ve výpočtu, a mělo by se k nim tudíž přistupovat jinak. V těchto případech by se měly upravit pouze příspěvky subjektů, jejichž údaje nebyly správné nebo jejichž údaje se změnily.

| (7) | Podle článku 3 nařízení Rady č. 1 (5) by výzva k zaplacení příspěvku a případná další sdělení výboru měla být v jazyce členského státu, ve kterém je přijímající instituce usazena. |
| --- | --- |

(7)

Podle článku 3 nařízení Rady č. 1 (5) by výzva k zaplacení příspěvku a případná další sdělení výboru měla být v jazyce členského státu, ve kterém je přijímající instituce usazena.

| (8) | Rozhodnutí o platbách ročních příspěvků by mělo být vykonatelné a v případě částečného placení, neplacení či nedodržení platebních podmínek uvedených ve výzvě k zaplacení příspěvku by měl být účtován úrok, aby se zajistilo uhrazení příspěvků v plné výši a včas. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutí o platbách ročních příspěvků by mělo být vykonatelné a v případě částečného placení, neplacení či nedodržení platebních podmínek uvedených ve výzvě k zaplacení příspěvku by měl být účtován úrok, aby se zajistilo uhrazení příspěvků v plné výši a včas.

| (9) | Příspěvky významných subjektů, na něž se vztahuje prozatímní systém, by měly být znovu posouzeny za účelem zohlednění částek, které tyto subjekty v rámci prozatímního systému uhradily. Veškeré rozdíly mezi splátkami uhrazenými na základě prozatímního systému a příspěvky vypočtenými v souladu s konečným systémem by měly být vyrovnány na základě výpočtu příspěvků na správní výdaje výboru pro rok následující po skončení prozatímního období. |
| --- | --- |

(9)

Příspěvky významných subjektů, na něž se vztahuje prozatímní systém, by měly být znovu posouzeny za účelem zohlednění částek, které tyto subjekty v rámci prozatímního systému uhradily. Veškeré rozdíly mezi splátkami uhrazenými na základě prozatímního systému a příspěvky vypočtenými v souladu s konečným systémem by měly být vyrovnány na základě výpočtu příspěvků na správní výdaje výboru pro rok následující po skončení prozatímního období.

| (10) | Vzhledem k tomu, že toto nařízení zavádí konečný systém příspěvků na správní výdaje výboru, není nařízení o prozatímním systému již nadále potřeba a mělo by být zrušeno, |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem k tomu, že toto nařízení zavádí konečný systém příspěvků na správní výdaje výboru, není nařízení o prozatímním systému již nadále potřeba a mělo by být zrušeno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pravidla, jimiž se určí:

| 1. | konečný systém pro výpočet příspěvků na správní výdaje Jednotného výboru pro řešení krizí (dále jen „výbor“), které mají uhradit subjekty uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014; |
| --- | --- |

1.

konečný systém pro výpočet příspěvků na správní výdaje Jednotného výboru pro řešení krizí (dále jen „výbor“), které mají uhradit subjekty uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014;

| 2. | způsob, jakým mají být příspěvky uhrazeny; |
| --- | --- |

2.

způsob, jakým mají být příspěvky uhrazeny;

| 3. | registrační a účetní pravidla, pravidla pro podávání zpráv a další pravidla, která jsou nezbytná k zajištění toho, aby příspěvky byly uhrazeny v plné výši a včas; |
| --- | --- |

3.

registrační a účetní pravidla, pravidla pro podávání zpráv a další pravidla, která jsou nezbytná k zajištění toho, aby příspěvky byly uhrazeny v plné výši a včas;

| 4. | metodiku přepočítání a úpravy příspěvků splatných během prozatímního období. |
| --- | --- |

4.

metodiku přepočítání a úpravy příspěvků splatných během prozatímního období.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice vymezené v nařízení (EU) č. 1163/2014. Použijí se rovněž tyto definice:

| 1. | „správními výdaji výboru“ se rozumí výdaje části I rozpočtu výboru uvedené v čl. 59 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014; |
| --- | --- |

1.

„správními výdaji výboru“ se rozumí výdaje části I rozpočtu výboru uvedené v čl. 59 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014;

| 2. | „ročním příspěvkem“ se rozumí příspěvek, který má výbor za daný rozpočtový rok vybrat v souladu s tímto nařízením k pokrytí správních výdajů výboru; |
| --- | --- |

2.

„ročním příspěvkem“ se rozumí příspěvek, který má výbor za daný rozpočtový rok vybrat v souladu s tímto nařízením k pokrytí správních výdajů výboru;

| 3. | „plátcem příspěvku“ se rozumí poplatník určený podle článku 4 nařízení (EU) č. 1163/2014 za účelem výběru poplatku za dohled a spadající do působnosti článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014; |
| --- | --- |

3.

„plátcem příspěvku“ se rozumí poplatník určený podle článku 4 nařízení (EU) č. 1163/2014 za účelem výběru poplatku za dohled a spadající do působnosti článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014;

| 4. | „prozatímním obdobím“ se rozumí období od 19. srpna 2014 do 31. prosince 2017. |
| --- | --- |

4.

„prozatímním obdobím“ se rozumí období od 19. srpna 2014 do 31. prosince 2017.

Článek 3

Stanovení celkové výše vybíraných ročních příspěvků

Celková výše ročních příspěvků vybíraných za daný rozpočtový rok se vypočítá na základě části I rozpočtu přijatého výborem na daný rozpočtový rok podle článku 61 nařízení (EU) č. 806/2014 upraveného o výsledek rozpočtu za poslední rozpočtový rok, za který byla účetní závěrka zveřejněna podle č. 63 odst. 7 uvedeného nařízení.

Výbor stanoví celkovou výši ročních příspěvků tak, aby část I rozpočtu výboru byla vyrovnaná.

Článek 4

Rozdělení celkové výše ročních příspěvků

1.   Celková výše vybíraná podle článku 3 se rozdělí takto:

| a) | 95 % připadá na následující subjekty a skupiny:






  i) | subjekty a skupiny uvedené v čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014; |
| --- | --- | --- |

a)

95 % připadá na následující subjekty a skupiny:

i)

subjekty a skupiny uvedené v čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014;

| ii) | subjekty a skupiny, u kterých se výbor rozhodl vykonávat pravomoci na základě nařízení (EU) č. 806/2014 podle čl. 7 odst. 4 písm. b) uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

ii)

subjekty a skupiny, u kterých se výbor rozhodl vykonávat pravomoci na základě nařízení (EU) č. 806/2014 podle čl. 7 odst. 4 písm. b) uvedeného nařízení;

| iii) | subjekty a skupiny, u nichž se členské státy rozhodly podle čl. 7 odst. 5 nařízení (EU) č. 806/2014, že výbor bude vykonávat pravomoci a povinnosti svěřenému mu uvedeným nařízením; |
| --- | --- |

iii)

subjekty a skupiny, u nichž se členské státy rozhodly podle čl. 7 odst. 5 nařízení (EU) č. 806/2014, že výbor bude vykonávat pravomoci a povinnosti svěřenému mu uvedeným nařízením;

| b) | 5 % připadá na subjekty a skupiny uvedené v čl. 7 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014. |
| --- | --- |

b)

5 % připadá na subjekty a skupiny uvedené v čl. 7 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014.

2.   Aniž by byl dotčen článek 7, zařadí výbor subjekty a skupiny do jedné ze dvou kategorií uvedených v odstavci 1 na základě údajů, které výboru poskytuje ECB podle čl. 6 odst. 1, případně článku 11.

3.   Jestliže subjekt spadá do působnosti odst. 1 písm. a), zařadí se všechny subjekty, které jsou součástí stejné skupiny, do stejné kategorie.

4.   Výbor předkládá Komisi jednou ročně zprávu o vhodnosti rozdělení stanoveného v odstavci 1 s ohledem na měnící se složení uvedených dvou kategorií subjektů a skupin.

Článek 5

Výpočet individuálních ročních příspěvků

1.   Výbor vypočítá individuální roční příspěvky splatné za každý rozpočtový rok na základě údajů obdržených podle článku 6 a celkové výše ročních příspěvků určené podle článku 3.

2.   Pro účely výpočtu individuálních ročních příspěvků výbor použije ustanovení uvedená v čl. 10 odst. 1, 2 a 3 a čl. 10 odst. 6 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 1163/2014.

3.   Pro účely použití ustanovení uvedených v odstavci 2:

| a) | „ročním poplatkem za dohled“ se rozumí individuální roční příspěvek; |
| --- | --- |

a)

„ročním poplatkem za dohled“ se rozumí individuální roční příspěvek;

| b) | „významným dohlíženým subjektem“ nebo „významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí subjekt nebo skupina uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. a); |
| --- | --- |

b)

„významným dohlíženým subjektem“ nebo „významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí subjekt nebo skupina uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. a);

| c) | „méně významným dohlíženým subjektem“ nebo „méně významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí subjekt nebo skupina uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. b); |
| --- | --- |

c)

„méně významným dohlíženým subjektem“ nebo „méně významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí subjekt nebo skupina uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. b);

| d) | „dohlíženým subjektem“ nebo „dohlíženou skupinou“ se rozumí jakýkoliv subjekt nebo skupina; |
| --- | --- |

d)

„dohlíženým subjektem“ nebo „dohlíženou skupinou“ se rozumí jakýkoliv subjekt nebo skupina;

| e) | „poplatníkem“ se rozumí plátce příspěvku. |
| --- | --- |

e)

„poplatníkem“ se rozumí plátce příspěvku.

4.   Roční příspěvek, který mají zaplatit subjekty uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014, pokud jsou členy stejné skupiny, se vypočítá jako jeden příspěvek.

5.   Jestliže se výbor dopustí chyby ve výpočtu individuálního ročního příspěvku, opraví chybu přepočítáním individuálního ročního poplatku každého dotčeného subjektu. Výbor vyrovná případný rozdíl mezi zaplaceným individuálním ročním příspěvkem a přepočítanou výší tak, že zvýší nebo sníží individuální roční příspěvek vypočtený na rozpočtový rok následující po provedení přepočtu.

Žádné přepočítání se však neprovádí, jestliže se výbor o chybě dozví více než pět let po skončení rozpočtového roku, ve kterém k chybě došlo.

Článek 6

Údaje nezbytné pro výpočet individuálních ročních příspěvků

1.   Každý rok do 5 pracovních dní od vydání výzvy k zaplacení poplatku podle čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) č. 1163/2014 a v každém případě nejpozději do 31. prosince roku, za který jsou výzvy k zaplacení poplatku vydány, poskytne ECB výboru údaje o jednotlivých plátcích příspěvku shromážděné Evropskou centrální bankou v daném roce a použité ke stanovení poplatků za dohled podle nařízení (EU) č. 1163/2014.

2.   Údaje obsahují alespoň:

| a) | totožnost a kontaktní údaje každého plátce příspěvku stanoveného podle článku 4 nařízení (EU) č. 1163/2014 pro účely poplatků za dohled; |
| --- | --- |

a)

totožnost a kontaktní údaje každého plátce příspěvku stanoveného podle článku 4 nařízení (EU) č. 1163/2014 pro účely poplatků za dohled;

| b) | faktory pro výpočet poplatku stanovené podle článku 10 nařízení (EU) č. 1163/2014; |
| --- | --- |

b)

faktory pro výpočet poplatku stanovené podle článku 10 nařízení (EU) č. 1163/2014;

| c) | údaj o tom, zda je plátce příspěvku významný podle čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 nebo se jedná o subjekt nebo skupiny, u kterých se ECB rozhodla podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) č. 1024/2013 vykonávat všechny příslušné pravomoci přímo; |
| --- | --- |

c)

údaj o tom, zda je plátce příspěvku významný podle čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 nebo se jedná o subjekt nebo skupiny, u kterých se ECB rozhodla podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) č. 1024/2013 vykonávat všechny příslušné pravomoci přímo;

| d) | případné údaje, které ECB určila, pokud plátce příspěvku nepodal zprávu podle čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) č. 1163/2014; |
| --- | --- |

d)

případné údaje, které ECB určila, pokud plátce příspěvku nepodal zprávu podle čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) č. 1163/2014;

| e) | datum platnosti souvisejícího vypočteného poplatku každého plátce příspěvku stanovující dobu, po kterou plátce podléhal poplatku za dohled a po kterou u něj nedošlo ke změně statusu podle čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 1163/2014. |
| --- | --- |

e)

datum platnosti souvisejícího vypočteného poplatku každého plátce příspěvku stanovující dobu, po kterou plátce podléhal poplatku za dohled a po kterou u něj nedošlo ke změně statusu podle čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 1163/2014.

3.   Pro účely odst. 2 písm. a) totožnost a kontaktní údaje každého plátce příspěvku obsahují všechny osobní údaje ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001 (6), které ECB shromažďuje za účelem vykonávání svých úkolů podle nařízení (EU) č. 1163/2014 a které jsou nezbytné k tomu, aby výbor splnil úkoly podle tohoto nařízení.

4.   Jestliže pro účely tohoto nařízení výbor potřebuje určit, zda je subjekt součástí skupiny, která daného plátce příspěvku jmenovala, ECB, vnitrostátní orgány příslušné k řešení krize a vnitrostátní příslušné orgány pomohou výboru se všemi relevantními informacemi.

5.   Jestliže ECB vystaví dodatečné faktury k úhradě nebo přepočítá roční poplatek za dohled podle článku 7 nařízení (EU) č. 1163/2014, sdělí ECB výboru nové údaje do 5 dnů od vystavení výzev k zaplacení poplatku.

6.   K výpočtu individuálních ročních příspěvků, které mají být vybrány v daném rozpočtovém roce, použije výbor údaje shromážděné Evropskou centrální bankou v předchozím rozpočtovém roce podle nařízení (EU) č. 1163/2014 a poskytnuté výboru podle tohoto článku, popřípadě článku 11.

7.   Jestliže ECB v daném rozpočtovém roce neposkytla výboru ve lhůtách stanovených v tomto článku údaje nezbytné pro výpočet ročních příspěvků, může výbor použít poslední dostupné údaje, které mu ECB pro účely takového výpočtu poskytla.

8.   Jestliže nejsou dostupné žádné údaje poskytnuté Evropskou centrální bankou, relevantní vnitrostátní příslušný orgán poskytne výboru na žádost údaje, které má k dispozici.

9.   Jestliže nejsou k dispozici žádné údaje poskytované vnitrostátním příslušným orgánem, poskytne výboru na žádost nezbytné údaje plátce příspěvku ve lhůtě stanovené výborem. Jestliže plátce příspěvku neodpoví ve lhůtě stanovené výborem, může výbor údaje stanovit na základě přiměřených předpokladů.

10.   Výbor použije údaje uvedené v tomto článku pouze pro účely tohoto nařízení a v souladu s ním.

Článek 7

Změna působnosti, statusu nebo jiných údajů

1.   Pokud subjekt nebo skupina spadají do působnosti článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014 pouze po určitou část rozpočtového roku, jejich individuální roční příspěvek za daný rozpočtový rok se vypočítá podle počtu celých měsíců, po které spadají do působnosti uvedeného článku.

2.   Pokud se v průběhu rozpočtového roku změní status subjektu nebo skupiny, pokud jde o jejich zařazení do kategorií uvedených v čl. 4 odst. 1, vypočte se jejich individuální roční příspěvek za daný rozpočtový rok na základě počtu měsíců, v nichž subjekt nebo skupina spadaly do příslušné kategorie v poslední den měsíce.

3.   Pokud dojde k jiným změnám údajů subjektu nebo skupiny použitých při výpočtu jejich individuálního ročního příspěvku za rozpočtový rok, přepočítá se individuální roční příspěvek dotyčného subjektu nebo skupiny za daný rozpočtový rok na základě aktualizovaných údajů.

4.   Pokud byla Evropskou centrální bankou nahlášena změna uvedená v odstavcích 1 a 2 nebo pokud došlo ke změně uvedené v odstavci 3, přepočítá výbor pouze individuální roční příspěvek dotyčného subjektu nebo skupiny za dotčené rozpočtové roky. Pokud ke změnám uvedeným v odstavcích 1, 2 nebo 3 došlo během stejného rozpočtového roku ve vztahu k několika subjektům nebo skupinám, přihlédne výbor pro účely přepočítání individuálního ročního příspěvku tohoto subjektu nebo skupiny pouze ke změnám týkajícím se jednotlivého subjektu nebo skupiny.

5.   Je-li výše individuálního ročního příspěvku vyšší než částka přepočítaná podle odstavce 4, vrátí výbor rozdíl dotčenému subjektu nebo skupině. Je-li výše individuálního ročního příspěvku nižší než částka přepočítaná podle odstavce 4, dotčený subjekt nebo skupina uhradí výboru rozdíl. Pro účely navracení nebo výběru dlužné částky podle tohoto odstavce výbor sníží nebo zvýší individuální roční příspěvek dotčeného subjektu nebo skupiny ve finančním roce následujícím po přepočtu podle odstavce 4.

6.   Individuální roční příspěvky subjektů nebo skupin, u kterých nedojde k změnám uvedeným v odstavcích 1, 2 nebo 3, se neupravují.

7.   Výbor započte souhrnný přeplatek nebo nedoplatek v důsledku veškerých úprav provedených podle odstavce 5 proti celkové výši ročních příspěvků, které mají být stanoveny podle článku 3 za rozpočtový rok následující po rozpočtovém roku, ve kterém k úpravám dojde.

8.   V souladu se zásadou řádného řízení svého rozpočtu přijme výbor veškerá rozhodnutí považovaná za nezbytná k provedení ustanovení stanovených v tomto článku, včetně časového harmonogramu vracení finančních prostředků výborem a výběru doplatků od subjektů.

Článek 8

Výzva k zaplacení příspěvku, sdělení, úhrady a úrok z prodlení

1.   Výbor vydává výzvu k zaplacení příspěvku adresovanou plátcům příspěvku.

2.   Výzvu k zaplacení příspěvku oznámí výbor některým z těchto způsobů:

| a) | elektronicky nebo jiným srovnatelným komunikačním prostředkem; |
| --- | --- |

a)

elektronicky nebo jiným srovnatelným komunikačním prostředkem;

| b) | faxem; |
| --- | --- |

b)

faxem;

| c) | expresní kurýrní službou; |
| --- | --- |

c)

expresní kurýrní službou;

| d) | doporučenou poštou s doručenkou; |
| --- | --- |

d)

doporučenou poštou s doručenkou;

| e) | osobním předáním či doručením. |
| --- | --- |

e)

osobním předáním či doručením.

Výzva k zaplacení příspěvku je platná bez podpisu.

3.   Výzva k zaplacení příspěvku upřesňuje výši ročního příspěvku a způsob, jakým se roční příspěvek platí. Musí být řádně odůvodněna s ohledem na skutkové a právní aspekty rozhodnutí o individuálním příspěvku.

4.   Výbor adresuje plátci příspěvku případná jiná sdělení týkající se ročního příspěvku, včetně rozhodnutí o vyrovnání podle čl. 10 odst. 8.

5.   Příspěvek je splatný v eurech.

6.   Plátce příspěvku zaplatí částku ročního příspěvku do 35 kalendářních dní ode dne vydání výzvy k zaplacení příspěvku. Plátce příspěvku je povinen splnit požadavky týkající se placení ročního příspěvku, které jsou ve výzvě k zaplacení příspěvku uvedeny. Datem úhrady je datum, kdy dojde k přisání částky na účet výboru.

7.   Roční příspěvek, který mají zaplatit subjekty uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014, pokud jsou členy stejné skupiny, se vybírá od plátce příspěvku této skupiny.

8.   Aniž je dotčen jakýkoli jiný nápravný prostředek, který má výbor k dispozici, nabíhá v případě částečného placení, neplacení či nedodržení podmínek placení uvedených ve výzvě k zaplacení příspěvku každodenní úrok z dlužné částky ročního příspěvku s úrokovou sazbou ve výši hlavní refinanční sazby ECB plus 8 procentních bodů ode dne splatnosti příslušné platby.

9.   V případě částečného placení, neplacení nebo nedodržení platebních podmínek uvedených ve výzvě k zaplacení příspěvku plátcem příspěvku informuje výbor vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize v zúčastněném členském státě, ve kterém je plátce příspěvku usazen.

Článek 9

Vymáhání

1.   Platby splatných ročních příspěvků a jakékoli úroky z prodlení podle čl. 8 odst. 8 jsou vymahatelné.

2.   Vymáhání se řídí příslušnými procesními pravidly platnými v zúčastněném členském státě, na jehož území se provádí.

3.   Vláda každého zúčastněného členského státu určí orgán pro účely ověřování pravosti rozhodnutí o individuálních příspěvcích a tento organ oznámí výboru a Soudnímu dvoru Evropské unie.

4.   Ke každému rozhodnutí o individuálním příspěvku se připojí doložka o jeho vymahatelnosti. Vymáhání nepodléhá žádné formální podmínce, s výjimkou ověření pravosti rozhodnutí orgánem určeným podle odstavce 3.

5.   Vnitrostátní orgány příslušné k řešení krize poskytnou výboru pomoc při procesu vymáhání rozhodnutí podle platných procesních pravidel v zúčastněném členském státě.

Článek 10

Přepočítání a vyrovnání příspěvků splatných za prozatímní období

1.   Pro účely přepočítání a vyrovnání příspěvků splatných za prozatímní období se měsíce listopad a prosince roku 2014 považují za součást rozpočtového roku 2015.

2.   Výbor přepočítá podle ustanovení uvedených v tomto nařízení výši příspěvků, které mají zaplatit jednotlivé subjekty uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014 k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období.

3.   Aniž by byl dotčen čl. 6 odst. 4, k výpočtu výše příspěvků, které mají jednotlivé subjekty zaplatit v rozpočtových letech spadajících do prozatímního období, použije výbor údaje shromážděné Evropskou centrální bankou v těchto rozpočtových letech podle nařízení (EU) č. 1163/2014 a poskytnuté výboru podle článku 11.

4.   Veškeré rozdíly mezi splátkami uhrazenými významnými subjekty na základě prozatímního systému uvedeného v nařízení s přenesenou pravomocí (EU) č. 1310/2014 a příspěvky uvedenými v odstavci 2 se vyrovnají na základě výpočtu ročních příspěvků splatných za rozpočtový rok následující po skončení prozatímního období. Toto vyrovnání se provede snížením nebo zvýšením ročních příspěvků splatných za takový rozpočtový rok.

5.   Subjekty uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014, u kterých byl výpočet a výběr v prozatímním období odložen, platí příspěvky vypočtené podle odstavce 2 za roky spadající do prozatímního období. O tyto příspěvky se zvýší roční příspěvky splatné za rozpočtový rok následující po skončení prozatímního období.

6.   Pro účely odstavce 4 se „významnými subjekty“ rozumí subjekty, kterým ECB na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států oznámila své rozhodnutí považovat je za významné ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 a v souladu s čl. 147 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (7) a které jsou uvedeny na seznamu zveřejněném na internetových stránkách ECB dne 4. září 2014, s výjimkou významných subjektů, jež jsou dceřinými podniky skupin, které již byly v této definici zohledněny, a poboček, které jsou usazeny v zúčastněných členských státech a jež patří úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech.

7.   Pokud je rozdíl uvedený v odstavci 4 nebo příspěvky za roky spadající do prozatímního období uvedeného v odstavci 5 vyšší, než jsou příspěvky splatné za rozpočtový rok, který následuje po skončení prozatímního období, použije se úprava i v následujících rozpočtových letech.

8.   Jestliže se vyrovnání podle odstavců 4 nebo 5 má provést u dvou nebo více subjektů v rámci jedné skupiny, může výbor započíst splatné příspěvky proti náhradám vztahujícím se k subjektům této skupiny.

Článek 11

Údaje nezbytné k přepočítání příspěvků za rozpočtové roky spadající do prozatímního období

Do 30 dnů od vstupu tohoto nařízení v platnost poskytne ECB výboru údaje uvedené v článku 6 a shromážděné Evropskou centrální bankou podle nařízení (EU) č. 1163/2014 v rozpočtových letech spadajících do prozatímního období.

Článek 12

Externí zajišťování činností

1.   Výbor může rozhodnout o úplném nebo částečném externím zajišťování určitých úkolů stanovených v tomto nařízení.

2.   Výbor případné externí zajišťování činností omezí na technické úkoly, které se týkají vybírání příspěvků a nevztahují se k výkonu jeho pravomocí, pokud jde o stanovování příspěvků.

3.   Případné pověření poskytovatele služeb vztahující se k externímu zajišťování úkolů jasně uvede dobu platnosti pověření a konkrétní úkoly, které jsou externě zajišťovány, a stanoví rámec pro pravidelné předkládání zpráv výboru poskytovatelem služeb.

4.   Případná smlouva mezi výborem a poskytovatelem služeb pro účely externího zajišťování úkolů podle odstavce 1 obsahuje ustanovení upravující práva výboru na odstoupení od smlouvy, práva týkající se využívání dalších subdodavatelů a neplnění poskytovatelem služeb.

5.   Zajišťuje-li výbor úkoly podle odstavce 1 v plném či dílčím rozsahu externě formou outsourcingu, ponechává si plnou odpovědnost za plnění všech svých povinností plynoucích z nařízení (EU) č. 806/2014 a tohoto nařízení.

6.   Zajišťuje-li výbor úkoly podle odstavce 1 v plném či dílčím rozsahu externě formou outsourcingu, zajistí vždy, aby:

| a) | smlouva uzavřená za účelem externího zajišťování činnosti neumožňovala přenášení odpovědnosti výboru; |
| --- | --- |

a)

smlouva uzavřená za účelem externího zajišťování činnosti neumožňovala přenášení odpovědnosti výboru;

| b) | smlouva uzavřená za účelem externího zajišťování činnosti neumožňovala vyloučení odpovědnosti výboru podle článku 45 a čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 nebo vyloučení jeho nezávislosti podle článku 47 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

b)

smlouva uzavřená za účelem externího zajišťování činnosti neumožňovala vyloučení odpovědnosti výboru podle článku 45 a čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 nebo vyloučení jeho nezávislosti podle článku 47 uvedeného nařízení;

| c) | externí zajišťování činností nepřipravilo výbor o systémy a kontroly nezbytné k řízení rizik, kterým čelí; |
| --- | --- |

c)

externí zajišťování činností nepřipravilo výbor o systémy a kontroly nezbytné k řízení rizik, kterým čelí;

| d) | poskytovatel služeb uplatňoval za účelem zajištění kontinuity činnosti postupy, které jsou rovnocenné postupům výboru; |
| --- | --- |

d)

poskytovatel služeb uplatňoval za účelem zajištění kontinuity činnosti postupy, které jsou rovnocenné postupům výboru;

| e) | výbor si udržel odborné znalosti a zdroje nezbytné k vyhodnocení kvality poskytovaných služeb a organizační přiměřenosti poskytovatele služeb, aby výbor účinně dohlížel na externě zajišťované funkce a průběžně řídil rizika související s externím zajišťováním činností; |
| --- | --- |

e)

výbor si udržel odborné znalosti a zdroje nezbytné k vyhodnocení kvality poskytovaných služeb a organizační přiměřenosti poskytovatele služeb, aby výbor účinně dohlížel na externě zajišťované funkce a průběžně řídil rizika související s externím zajišťováním činností;

| f) | výbor měl přímý přístup k relevantním informacím, které mu umožní provádět nezbytnou kontrolu externě zajišťovaných úkolů. |
| --- | --- |

f)

výbor měl přímý přístup k relevantním informacím, které mu umožní provádět nezbytnou kontrolu externě zajišťovaných úkolů.

7.   Zajišťuje-li výbor úkoly podle odstavce 1 v plném či dílčím rozsahu externě formou outsourcingu, zajistí, aby byl poskytovatel služeb povinen dodržovat interní právní předpisy výboru a zásady týkající se bezpečnosti a zachování mlčenlivosti. Případné důvěrné informace týkající se výboru, k nimž má poskytovatel služeb přístup, se použijí pouze v rozsahu nezbytném k naplnění pověření uděleného výborem.

8.   Před přijetím rozhodnutí o externím zajišťování činnosti si výbor zajistí souhlas Evropské centrální banky s tím, aby údaje poskytnuté Evropskou centrální bankou byly v souladu s platnými ustanoveními o zachování mlčenlivosti sdíleny s poskytovatelem služeb.

Článek 13

Pomoc poskytovaná vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize

Výbor může vnitrostátní orgány příslušné k řešení krize požádat o pomoc při vybírání ročních příspěvků, je-li taková žádost odůvodněná okolnostmi jednotlivého případu.

Článek 14

Zrušení

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1310/2014 se zrušuje.

Článek 15

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. září 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 225, 30.7.2014, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1310/2014 ze dne 8. října 2014 o prozatímním systému splátek příspěvků k pokrytí správních výdajů Jednotného výboru pro řešení krizí během prozatímního období (Úř. věst. L 354, 11.12.2014, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1163/2014 ze dne 22. října 2014 o poplatcích za dohled (ECB/2014/41) (Úř. věst. L 311, 31.10.2014, s. 23).

3

(4)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287,29.10.2013, s. 63).

4

(5)  Nařízení Rady č. 1, kterým se stanoví jazyky, které se použijí v Evropském hospodářském společenství (Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (Úř. věst. L 141, 14.5.2014, s. 1).

7

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/15

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2362

ze dne 5. prosince 2017

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Lenticchia di Altamura (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Lenticchia di Altamura“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Lenticchia di Altamura“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Lenticchia di Altamura“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Lenticchia di Altamura“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Lenticchia di Altamura“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. prosince 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 280, 24.8.2017, s. 4.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/16

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2363

ze dne 6. prosince 2017

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Μελεκούνι“ (Melekouni) (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Μελεκούνι“ (Melekouni) předložená Řeckem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Μελεκούνι“ (Melekouni) předložená Řeckem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Μελεκούνι“ (Melekouni) zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Μελεκούνι“ (Melekouni) zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Μελεκούνι“ (Melekouni) (CHZO) se zapisuje do rejstříku.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 2.3. Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. prosince 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 280, 24.8.2017, s. 7.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/17

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2017/2364

ze dne 18. prosince 2017,

kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ohledně finančních limitů používaných při postupech zadávání veřejných zakázek

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

S ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (1), a zejména na čl. 17 odst. 4 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Jde o mnohostrannou dohodu a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi stranami. Vztahuje se na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Jde o mnohostrannou dohodu a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi stranami. Vztahuje se na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání.

| (2) | Jedním z cílů směrnice 2014/25/EU je, aby zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Finanční limity stanovené uvedenou směrnicí pro veřejné zakázky, na které se vztahuje i dohoda, by proto měly být sjednoceny tak, aby odpovídaly přepočtu hodnot stanovených dohodou na eura se zaokrouhlením na celé tisíce směrem dolů. |
| --- | --- |

(2)

Jedním z cílů směrnice 2014/25/EU je, aby zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Finanční limity stanovené uvedenou směrnicí pro veřejné zakázky, na které se vztahuje i dohoda, by proto měly být sjednoceny tak, aby odpovídaly přepočtu hodnot stanovených dohodou na eura se zaokrouhlením na celé tisíce směrem dolů.

| (3) | Z důvodu soudržnosti je vhodné sjednotit také finanční limity uvedené ve směrnici 2014/25/EU, na něž se uvedená dohoda nevztahuje. |
| --- | --- |

(3)

Z důvodu soudržnosti je vhodné sjednotit také finanční limity uvedené ve směrnici 2014/25/EU, na něž se uvedená dohoda nevztahuje.

| (4) | Směrnice 2014/25/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(4)

Směrnice 2014/25/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 15 směrnice 2014/25/EU se mění takto:

| 1) | V písmenu a) se částka „418 000 EUR“ nahrazuje částkou „443 000 EUR“. |
| --- | --- |

1)

V písmenu a) se částka „418 000 EUR“ nahrazuje částkou „443 000 EUR“.

| 2) | V písmenu b) se částka „5 225 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 548 000 EUR“. |
| --- | --- |

2)

V písmenu b) se částka „5 225 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 548 000 EUR“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. prosince 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2014/115/EU ze dne 2. prosince 2013 o uzavření Protokolu o změně Dohody o vládních zakázkách (Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 4.

3

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/19

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2017/2365

ze dne 18. prosince 2017,

kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ohledně finančních limitů používaných při postupech zadávání veřejných zakázek

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (1), a zejména na čl. 6 odst. 5 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Jde o mnohostrannou dohodu a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi stranami. Vztahuje se na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Jde o mnohostrannou dohodu a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi stranami. Vztahuje se na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání.

| (2) | Jedním z cílů směrnice 2014/24/EU je, aby veřejní zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Finanční limity stanovené uvedenou směrnicí pro veřejné zakázky, na které se vztahuje i dohoda, by proto měly být sjednoceny tak, aby odpovídaly přepočtu limitů stanovených dohodou na eura se zaokrouhlením na celé tisíce směrem dolů. |
| --- | --- |

(2)

Jedním z cílů směrnice 2014/24/EU je, aby veřejní zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Finanční limity stanovené uvedenou směrnicí pro veřejné zakázky, na které se vztahuje i dohoda, by proto měly být sjednoceny tak, aby odpovídaly přepočtu limitů stanovených dohodou na eura se zaokrouhlením na celé tisíce směrem dolů.

| (3) | Z důvodu soudržnosti je vhodné sjednotit také finanční limity uvedené ve směrnici 2014/24/EU, na něž se uvedená dohoda nevztahuje. |
| --- | --- |

(3)

Z důvodu soudržnosti je vhodné sjednotit také finanční limity uvedené ve směrnici 2014/24/EU, na něž se uvedená dohoda nevztahuje.

| (4) | Směrnice 2014/24/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(4)

Směrnice 2014/24/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Směrnice 2014/24/EU se mění takto:

| 1) | Článek 4 se mění takto:






  a) | v písmenu a) se částka „5 225 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 548 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

1)

Článek 4 se mění takto:

a)

v písmenu a) se částka „5 225 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 548 000 EUR“;

| b) | v písmenu b) se částka „135 000 EUR“ nahrazuje částkou „144 000 EUR“; |
| --- | --- |

b)

v písmenu b) se částka „135 000 EUR“ nahrazuje částkou „144 000 EUR“;

| c) | v písmenu c) se částka „209 000 EUR“ nahrazuje částkou „221 000 EUR“. |
| --- | --- |

c)

v písmenu c) se částka „209 000 EUR“ nahrazuje částkou „221 000 EUR“.

| 2) | V článku 13 se první odstavec mění takto:






  a) | v písmenu a) se částka „5 225 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 548 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 13 se první odstavec mění takto:

a)

v písmenu a) se částka „5 225 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 548 000 EUR“;

| b) | v písmenu b) se částka „209 000 EUR“ nahrazuje částkou „221 000 EUR“. |
| --- | --- |

b)

v písmenu b) se částka „209 000 EUR“ nahrazuje částkou „221 000 EUR“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. prosince 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2014/115/EU ze dne 2. prosince 2013 o uzavření Protokolu o změně Dohody o vládních zakázkách (Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 4.

3

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/21

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2017/2366

ze dne 18. prosince 2017,

kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ohledně finančních limitů používaných při postupech zadávání veřejných zakázek

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Jde o mnohostrannou dohodu a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi stranami. Vztahuje se na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Jde o mnohostrannou dohodu a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi stranami. Vztahuje se na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „finanční limity“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání.

| (2) | Jedním z cílů směrnice 2014/23/EU je, aby zadavatelé a veřejní zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Finanční limity stanovené uvedenou směrnicí pro veřejné zakázky, na které se vztahuje i dohoda, by proto měly být sjednoceny tak, aby odpovídaly přepočtu hodnot stanovených dohodou na eura se zaokrouhlením na celé tisíce směrem dolů. |
| --- | --- |

(2)

Jedním z cílů směrnice 2014/23/EU je, aby zadavatelé a veřejní zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Finanční limity stanovené uvedenou směrnicí pro veřejné zakázky, na které se vztahuje i dohoda, by proto měly být sjednoceny tak, aby odpovídaly přepočtu hodnot stanovených dohodou na eura se zaokrouhlením na celé tisíce směrem dolů.

| (3) | Z důvodu soudržnosti je vhodné sjednotit také finanční limity uvedené ve směrnici 2014/23/EU, na něž se uvedená dohoda nevztahuje. |
| --- | --- |

(3)

Z důvodu soudržnosti je vhodné sjednotit také finanční limity uvedené ve směrnici 2014/23/EU, na něž se uvedená dohoda nevztahuje.

| (4) | Směrnice 2014/23/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(4)

Směrnice 2014/23/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V čl. 8 odst. 1 směrnice 2014/23/EU se částka „5 225 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 548 000 EUR“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. prosince 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2014/115/EU ze dne 2. prosince 2013 o uzavření Protokolu o změně Dohody o vládních zakázkách (Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 4.

3

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/22

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2367

ze dne 18. prosince 2017,

kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ohledně prahových hodnot používaných při postupech zadávání veřejných zakázek

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (1), a zejména na článek 68 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Jde o mnohostrannou dohodu a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi stranami. Vztahuje se na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „prahové hodnoty“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2014/115/EU (2) Rada schválila Protokol o změně Dohody o vládních zakázkách (dále jen „dohoda“) (3) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Jde o mnohostrannou dohodu a jejím cílem je vzájemné otevření trhů s vládními zakázkami mezi stranami. Vztahuje se na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „prahové hodnoty“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání.

| (2) | Jedním z cílů směrnice 2009/81/ES je, aby zadavatelé a veřejní zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Prahové hodnoty stanovené uvedenou směrnicí pro veřejné zakázky, na které se vztahuje i dohoda, by proto měly být sjednoceny tak, aby odpovídaly přepočtu hodnot stanovených dohodou na eura se zaokrouhlením na celé tisíce směrem dolů. |
| --- | --- |

(2)

Jedním z cílů směrnice 2009/81/ES je, aby zadavatelé a veřejní zadavatelé, kteří ji uplatňují, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Prahové hodnoty stanovené uvedenou směrnicí pro veřejné zakázky, na které se vztahuje i dohoda, by proto měly být sjednoceny tak, aby odpovídaly přepočtu hodnot stanovených dohodou na eura se zaokrouhlením na celé tisíce směrem dolů.

| (3) | Z důvodu soudržnosti by prahové hodnoty stanovené směrnicí 2009/81/ES měly být sjednoceny s revidovanými prahovými hodnotami stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU (4). Směrnice 2009/81/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(3)

Z důvodu soudržnosti by prahové hodnoty stanovené směrnicí 2009/81/ES měly být sjednoceny s revidovanými prahovými hodnotami stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU (4). Směrnice 2009/81/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 8 směrnice 2009/81/ES se mění takto:

| 1) | v písmenu a) se částka „418 000 EUR“ nahrazuje částkou „443 000 EUR“; |
| --- | --- |

1)

v písmenu a) se částka „418 000 EUR“ nahrazuje částkou „443 000 EUR“;

| 2) | v písmenu b) se částka „5 225 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 548 000 EUR“. |
| --- | --- |

2)

v písmenu b) se částka „5 225 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 548 000 EUR“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. prosince 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2014/115/EU ze dne 2. prosince 2013 o uzavření Protokolu o změně Dohody o vládních zakázkách (Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  Úř. věst. L 68, 7.3.2014, s. 4.

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

4

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/24

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2368

ze dne 18. prosince 2017,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/325 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcím nařízením (EU) 2017/325 (2) uložila Komise konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením (EU) 2017/325 (2) uložila Komise konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036.

| (2) | Prováděcí nařízení (EU) 2017/325 však neumožnilo společnostem, jež vysokopevnostní nitě z polyesterů v průběhu období původního šetření nevyvážely, aby požádaly o přezkum, zda se na ně může vztahovat celní sazba uložená spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí nařízení (EU) 2017/325 však neumožnilo společnostem, jež vysokopevnostní nitě z polyesterů v průběhu období původního šetření nevyvážely, aby požádaly o přezkum, zda se na ně může vztahovat celní sazba uložená spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku.

| (3) | Takový přezkum by se měl provést, pokud nový vývozce či výrobce v dotčené vyvážející zemi Komisi předloží dostatečné důkazy, že 1) v období šetření, na jehož základě byla opatření přijata, dotčený výrobek nevyvážel; 2) není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují uložená opatření, a 3) buď skutečně vyvezl dotčené zboží do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie po skončení období šetření. |
| --- | --- |

(3)

Takový přezkum by se měl provést, pokud nový vývozce či výrobce v dotčené vyvážející zemi Komisi předloží dostatečné důkazy, že 1) v období šetření, na jehož základě byla opatření přijata, dotčený výrobek nevyvážel; 2) není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují uložená opatření, a 3) buď skutečně vyvezl dotčené zboží do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie po skončení období šetření.

| (4) | Je proto vhodné změnit prováděcí nařízení (EU) 2017/325 tak, aby noví vývozci mohli o takový přezkum požádat. |
| --- | --- |

(4)

Je proto vhodné změnit prováděcí nařízení (EU) 2017/325 tak, aby noví vývozci mohli o takový přezkum požádat.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036.

| (6) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti by měl být článek 1 prováděcího nařízení (EU) 2017/325 odpovídajícím způsobem změněn, |
| --- | --- |

(6)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti by měl být článek 1 prováděcího nařízení (EU) 2017/325 odpovídajícím způsobem změněn,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 1 prováděcího nařízení (EU) 2017/325 se doplňuje odstavec 5, který zní:

„5.   Pokud jakákoli strana z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

| a) | nevyvážela v období původního šetření (1. července 2008 až 30. června 2009) zboží popsané v odstavci 1 pocházející ze Čínské lidové republiky; |
| --- | --- |

a)

nevyvážela v období původního šetření (1. července 2008 až 30. června 2009) zboží popsané v odstavci 1 pocházející ze Čínské lidové republiky;

| b) | není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a že |
| --- | --- |

b)

není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a že

| c) | buď skutečně vyvezla zboží popsané v odstavci 1 do Unie, nebo uzavřela neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie po skončení období původního šetření, |
| --- | --- |

c)

buď skutečně vyvezla zboží popsané v odstavci 1 do Unie, nebo uzavřela neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie po skončení období původního šetření,

může Komise změnit přílohu I tak, aby se na takovou stranu uplatňovalo clo vztahující se na spolupracující výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, tj. 5,3 %.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. prosince 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/325 ze dne 24. února 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 49, 25.2.2017, s. 6).

2

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/26

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2369

ze dne 18. prosince 2017

o změně prováděcího nařízení (EU) č. 743/2013, kterým se zavádějí ochranná opatření na dovoz mlžů určených k lidské spotřebě z Turecka, pokud jde o dobu jeho použitelnosti

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství (1), a zejména na čl. 22 odst. 6 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 743/2013 (2) bylo přijato v návaznosti na nedostatky zjištěné při auditech auditorského útvaru Komise při provádění úředních kontrol produkce mlžů v Turecku určených pro vývoz do Unie a rovněž v návaznosti na oznámení členských států o nevyhovujících zásilkách mlžů pocházejících z Turecka, které nesplňovaly mikrobiologické normy Unie. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 743/2013 (2) bylo přijato v návaznosti na nedostatky zjištěné při auditech auditorského útvaru Komise při provádění úředních kontrol produkce mlžů v Turecku určených pro vývoz do Unie a rovněž v návaznosti na oznámení členských států o nevyhovujících zásilkách mlžů pocházejících z Turecka, které nesplňovaly mikrobiologické normy Unie.

| (2) | Při posledním auditu, který se uskutečnil v září 2015, auditorský útvar Komise zjistil, že závažné nedostatky v systému kontroly mlžů určených pro vývoz do Unie nadále přetrvávají. Příslušné turecké orgány předložily informace týkající se nápravných opatření, která byla zahájena v zájmu odstranění zmíněných nedostatků. Nicméně některé z těchto nedostatků, zejména v souvislosti s prací laboratoří, nadále přetrvávají. |
| --- | --- |

(2)

Při posledním auditu, který se uskutečnil v září 2015, auditorský útvar Komise zjistil, že závažné nedostatky v systému kontroly mlžů určených pro vývoz do Unie nadále přetrvávají. Příslušné turecké orgány předložily informace týkající se nápravných opatření, která byla zahájena v zájmu odstranění zmíněných nedostatků. Nicméně některé z těchto nedostatků, zejména v souvislosti s prací laboratoří, nadále přetrvávají.

| (3) | Vzhledem k povaze předmětných produktů by se tedy doba použitelnosti prováděcího nařízení (EU) č. 743/2013 měla prodloužit, než budou získány dostatečné záruky, než budou testy prováděné členskými státy prokazovat, že jsou zásilky vyhovující, a než následný audit potvrdí, že zrušení opatření je možné. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k povaze předmětných produktů by se tedy doba použitelnosti prováděcího nařízení (EU) č. 743/2013 měla prodloužit, než budou získány dostatečné záruky, než budou testy prováděné členskými státy prokazovat, že jsou zásilky vyhovující, a než následný audit potvrdí, že zrušení opatření je možné.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V čl. 5 druhém pododstavci prováděcího nařízení (EU) č. 743/2013 se datum „31. prosince 2017“ nahrazuje datem „31. prosince 2021“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. prosince 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 24, 30.1.1998, s. 9.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 743/2013 ze dne 31. července 2013, kterým se zavádějí ochranná opatření na dovoz mlžů určených k lidské spotřebě z Turecka (Úř. věst. L 205, 1.8.2013, s. 1).

2

---

ROZHODNUTÍ

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/28

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/2370

ze dne 18. prosince 2017

na podporu Haagského kodexu chování a na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 12. prosince 2003 Evropská rada přijala strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“), jejíž kapitola III obsahuje seznam opatření, která je třeba přijmout v Unii i ve třetích zemích za účelem boje proti tomuto šíření. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. prosince 2003 Evropská rada přijala strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“), jejíž kapitola III obsahuje seznam opatření, která je třeba přijmout v Unii i ve třetích zemích za účelem boje proti tomuto šíření.

| (2) | Unie strategii aktivně provádí a uskutečňuje opatření uvedená v kapitole III strategie, zejména uvolňováním finančních prostředků na podporu konkrétních projektů zaměřených na posílení mnohostranného systému pro nešíření a mnohostranných opatření k budování důvěry. Nedílnou součástí tohoto mnohostranného systému pro nešíření je Haagský kodex chování proti šíření balistických raket (dále jen „kodex“). |
| --- | --- |

(2)

Unie strategii aktivně provádí a uskutečňuje opatření uvedená v kapitole III strategie, zejména uvolňováním finančních prostředků na podporu konkrétních projektů zaměřených na posílení mnohostranného systému pro nešíření a mnohostranných opatření k budování důvěry. Nedílnou součástí tohoto mnohostranného systému pro nešíření je Haagský kodex chování proti šíření balistických raket (dále jen „kodex“).

| (3) | Dne 17. listopadu 2003 přijala Rada společný postoj 2003/805/SZBP (1). Tento společný postoj vyzývá Unii mimo jiné k tomu, aby přesvědčila co nejvíce zemí k podpisu kodexu, zejména ty země, které jsou schopny vyrobit balistické rakety, jakož i ke zdokonalení a provádění kodexu, zejména pokud jde o opatření k posílení důvěry, a k prosazování užšího vztahu mezi kodexem a mnohostranným systémem Organizace spojených národů (OSN) pro nešíření zbraní hromadného ničení. |
| --- | --- |

(3)

Dne 17. listopadu 2003 přijala Rada společný postoj 2003/805/SZBP (1). Tento společný postoj vyzývá Unii mimo jiné k tomu, aby přesvědčila co nejvíce zemí k podpisu kodexu, zejména ty země, které jsou schopny vyrobit balistické rakety, jakož i ke zdokonalení a provádění kodexu, zejména pokud jde o opatření k posílení důvěry, a k prosazování užšího vztahu mezi kodexem a mnohostranným systémem Organizace spojených národů (OSN) pro nešíření zbraní hromadného ničení.

| (4) | Dne 8. prosince 2008 přijala Rada závěry a dokument s názvem „Nové pokyny pro činnost Evropské unie v oblasti boje proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů“. V tomto dokumentu se mimo jiné uvádí, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů i nadále představuje jednu z největších hrozeb v oblasti bezpečnosti a že politika nešíření je zásadní součástí společné zahraniční a bezpečnostní politiky. |
| --- | --- |

(4)

Dne 8. prosince 2008 přijala Rada závěry a dokument s názvem „Nové pokyny pro činnost Evropské unie v oblasti boje proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů“. V tomto dokumentu se mimo jiné uvádí, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů i nadále představuje jednu z největších hrozeb v oblasti bezpečnosti a že politika nešíření je zásadní součástí společné zahraniční a bezpečnostní politiky.

| (5) | Dne 18. prosince 2008 přijala Rada rozhodnutí 2008/974/SZBP (2) na podporu kodexu v rámci provádění strategie. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2008 přijala Rada rozhodnutí 2008/974/SZBP (2) na podporu kodexu v rámci provádění strategie.

| (6) | Dne 23. července 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/423/SZBP (3). Uvedené rozhodnutí umožnilo úspěšné prosazování univerzální platnosti kodexu a dodržování jeho zásad. |
| --- | --- |

(6)

Dne 23. července 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/423/SZBP (3). Uvedené rozhodnutí umožnilo úspěšné prosazování univerzální platnosti kodexu a dodržování jeho zásad.

| (7) | Dne 15. prosince 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/913/SZBP (4). Toto rozhodnutí pomohlo zvýšit informovanost o kodexu, což napomohlo k přistoupení nových členů ke kodexu. Prioritou Unie je pokračovat v dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy, jehož cílem je dále prosazovat univerzální platnost kodexu, zlepšit jeho provádění a posílit jej. Toto rozhodnutí by mělo k uvedenému procesu přispět. |
| --- | --- |

(7)

Dne 15. prosince 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/913/SZBP (4). Toto rozhodnutí pomohlo zvýšit informovanost o kodexu, což napomohlo k přistoupení nových členů ke kodexu. Prioritou Unie je pokračovat v dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy, jehož cílem je dále prosazovat univerzální platnost kodexu, zlepšit jeho provádění a posílit jej. Toto rozhodnutí by mělo k uvedenému procesu přispět.

| (8) | Z obecnějšího hlediska je pokračující šíření balistických raket, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, důvodem k rostoucím obavám mezinárodního společenství, zejména pokud jde o raketové programy probíhající na Blízkém východě, v severovýchodní Asii a jihovýchodní Asii. |
| --- | --- |

(8)

Z obecnějšího hlediska je pokračující šíření balistických raket, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, důvodem k rostoucím obavám mezinárodního společenství, zejména pokud jde o raketové programy probíhající na Blízkém východě, v severovýchodní Asii a jihovýchodní Asii.

| (9) | Rada bezpečnosti OSN zdůraznila v rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) a připomněla v rezolucích Rady bezpečnosti OSN 1977 (2011) a 2325 (2016), že šíření jaderných, chemických a biologických zbraní a jejich nosičů představuje hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost, a uložila státům povinnost, aby mimo jiné žádným způsobem nepodporovaly nestátní subjekty, které vyvíjejí, získávají, vyrábějí, vlastní, přepravují, převádějí či využívají jaderné, chemické či biologické zbraně a jejich nosiče. V rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1887 (2009) o nešíření jaderných zbraní a jaderném odzbrojení bylo znovu potvrzeno, že jaderné, chemické a biologické zbraně a jejich nosiče představují hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost, |
| --- | --- |

(9)

Rada bezpečnosti OSN zdůraznila v rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) a připomněla v rezolucích Rady bezpečnosti OSN 1977 (2011) a 2325 (2016), že šíření jaderných, chemických a biologických zbraní a jejich nosičů představuje hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost, a uložila státům povinnost, aby mimo jiné žádným způsobem nepodporovaly nestátní subjekty, které vyvíjejí, získávají, vyrábějí, vlastní, přepravují, převádějí či využívají jaderné, chemické či biologické zbraně a jejich nosiče. V rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1887 (2009) o nešíření jaderných zbraní a jaderném odzbrojení bylo znovu potvrzeno, že jaderné, chemické a biologické zbraně a jejich nosiče představují hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   V souladu se strategií EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“), která stanoví cíl prosazování, provádění a posilování mnohostranných smluv a dohod o odzbrojení a nešíření, Unie dále podporuje univerzální platnost, plné provádění a posilování Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket (dále jen „kodex“).

2.   Činnosti na podporu kodexu chování, které odpovídají opatřením podle strategie, zahrnují semináře pořádané na regionální a nižší než regionální úrovni, konference, návštěvy odborníků, výzkum, informační a komunikační činnosti, jakož i doprovodné akce v rámci mezinárodních konferencí.

3.   Cíl činností spočívá v:

| a) | podpoře toho, aby ke kodexu přistoupil ještě větší počet států, a v konečném důsledku bylo dosaženo jeho univerzální platnosti; |
| --- | --- |

a)

podpoře toho, aby ke kodexu přistoupil ještě větší počet států, a v konečném důsledku bylo dosaženo jeho univerzální platnosti;

| b) | podpoře plného provádění kodexu; |
| --- | --- |

b)

podpoře plného provádění kodexu;

| c) | podpoře dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy s cílem přispět k budování důvěry a transparentnosti, podpořit zdrženlivost a vytvářet větší stabilitu a bezpečnost pro všechny; |
| --- | --- |

c)

podpoře dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy s cílem přispět k budování důvěry a transparentnosti, podpořit zdrženlivost a vytvářet větší stabilitu a bezpečnost pro všechny;

| d) | větším zviditelnění kodexu a zvyšování povědomí veřejnosti o rizicích a hrozbách, které představuje šíření balistických raket; |
| --- | --- |

d)

větším zviditelnění kodexu a zvyšování povědomí veřejnosti o rizicích a hrozbách, které představuje šíření balistických raket;

| e) | zkoumání, zejména prostřednictvím akademických studií, možností, jak kodex posílit a podpořit spolupráci mezi kodexem a dalšími příslušnými mnohostrannými nástroji, jako je Režim kontroly raketových technologií, rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) a registr OSN objektů vypouštěných do vesmíru. |
| --- | --- |

e)

zkoumání, zejména prostřednictvím akademických studií, možností, jak kodex posílit a podpořit spolupráci mezi kodexem a dalšími příslušnými mnohostrannými nástroji, jako je Režim kontroly raketových technologií, rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) a registr OSN objektů vypouštěných do vesmíru.

4.   Podrobný popis uvedených projektů je obsažen v příloze.

Článek 2

1.   Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel.

2.   Technické provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 provádí Nadace pro strategický výzkum (Fondation pour la recherche stratégique (FRS)). FRS tento úkol plní pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s FRS nezbytná ujednání.

Článek 3

1.   Finanční referenční částka na provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 1 878 120,05 EUR.

2.   Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.

3.   Na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 2 dohlíží Komise. Za tímto účelem uzavře s FRS při přijetí tohoto rozhodnutí Rady grantovou dohodu na referenční částku. Na tuto grantovou dohodu se vztahují pravidla pro granty stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5). Tato dohoda stanoví, že FRS zajistí zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.

4.   Komise usiluje o uzavření grantové dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření grantové dohody.

Článek 4

1.   Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovávaných FRS. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.

2.   Komise poskytne informace o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.

Článek 5

1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

2.   Toto rozhodnutí pozbývá platnosti 40 měsíců ode dne uzavření grantové dohody uvedené v čl. 3 odst. 3. Platnost tohoto rozhodnutí však skončí šest měsíců po dni jeho vstupu v platnost, pokud v této lhůtě nebude grantová dohoda uzavřena.

V Bruselu dne 18. prosince 2017.

Za Radu

předsedkyně

K. SIMSON

---

(1)  Společný postoj Rady 2003/805/SZBP ze dne 17. listopadu 2003 o dosažení univerzality a posílení mnohostranných dohod v oblasti nešíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů (Úř. věst. L 302, 20.11.2003, s. 34).

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2008/974/SZBP ze dne 18. prosince 2008 na podporu Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 91).

2

(3)  Rozhodnutí Rady 2012/423/SZBP ze dne 23. července 2012 na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení a v rámci provádění společného postoje Rady 2003/805/SZBP (Úř. věst. L 196, 24.7.2012, s. 74).

3

(4)  Rozhodnutí Rady 2014/913/SZBP ze dne 15. prosince 2014 na podporu Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket a na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (Úř. věst. L 360, 17.12.2014, s. 44).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

5

---

PŘÍLOHA

1.   CÍL

Hlavním cílem tohoto rozhodnutí je podporovat prostřednictvím konkrétních opatření univerzální platnost, plné provádění a posilování Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket (dále „kodex“) v souladu se strategií EU proti šíření zbraní hromadného ničení.

Rozhodnutí bude doplňovat diplomatickou angažovanost Unie se signatářskými a nesignatářskými státy kodexu. V této souvislosti jsou důležitým sdělením Unie:

| a) | pro signatářské státy:






  i) | zdůrazňovat význam plného provádění kodexu, zejména prostřednictvím výročních prohlášení a předběžných vyrozumění o odpálení nebo vypuštění stanovených v kodexu; |
| --- | --- | --- |

a)

pro signatářské státy:

i)

zdůrazňovat význam plného provádění kodexu, zejména prostřednictvím výročních prohlášení a předběžných vyrozumění o odpálení nebo vypuštění stanovených v kodexu;

| ii) | vybízet k tomu, aby plně využily podporu kodexu jakožto nástroje na podporu transparentnosti a důvěry, a to na regionální i mezinárodní úrovni, a aby pomohly omezovat šíření balistických raket schopných nést zbraně hromadného ničení a předcházet mu; |
| --- | --- |

ii)

vybízet k tomu, aby plně využily podporu kodexu jakožto nástroje na podporu transparentnosti a důvěry, a to na regionální i mezinárodní úrovni, a aby pomohly omezovat šíření balistických raket schopných nést zbraně hromadného ničení a předcházet mu;

| b) | pro nesignatářské státy:






  i) | vybízet k podpisu kodexu, a přispívat tak k širšímu mnohostrannému úsilí o předcházení šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů; |
| --- | --- | --- |

b)

pro nesignatářské státy:

i)

vybízet k podpisu kodexu, a přispívat tak k širšímu mnohostrannému úsilí o předcházení šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů;

| ii) | využívat ustanovení kodexu ke snížení regionálního napětí a k budování důvěry, a podpořit tak bezpečnost pro všechny. |
| --- | --- |

ii)

využívat ustanovení kodexu ke snížení regionálního napětí a k budování důvěry, a podpořit tak bezpečnost pro všechny.

Kromě toho bude rozhodnutí použito k financování omezeného počtu výzkumných studií zaměřených na synergie mezi kodexem a dalšími příslušnými mnohostrannými nástroji, jako je Režim kontroly raketových technologií (MTCR), rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) a registr OSN objektů vypouštěných do vesmíru.

V neposlední řadě je cílem rozhodnutí podpořit probíhající politický dialog mezinárodního společenství o bezpečnosti a udržitelnosti ve vesmíru, zejména poskytováním omezeného finančního příspěvku pro výroční konference o vesmíru, organizované Výzkumným institutem OSN pro otázky odzbrojení (UNIDIR) v Ženevě.

2.   OPATŘENÍ

2.1.   Cíle opatření

| a) | podpora toho, aby ke kodexu přistoupil ještě větší počet států, a v konečném důsledku bylo dosaženo jeho univerzální platnosti; |
| --- | --- |

a)

podpora toho, aby ke kodexu přistoupil ještě větší počet států, a v konečném důsledku bylo dosaženo jeho univerzální platnosti;

| b) | podpora plného provádění kodexu signatářskými státy; |
| --- | --- |

b)

podpora plného provádění kodexu signatářskými státy;

| c) | podpora dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy s cílem přispět k budování důvěry a transparentnosti, podpora zdrženlivosti a vytváření větší stability a bezpečnosti pro všechny; |
| --- | --- |

c)

podpora dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy s cílem přispět k budování důvěry a transparentnosti, podpora zdrženlivosti a vytváření větší stability a bezpečnosti pro všechny;

| d) | posílení viditelnosti kodexu a zvyšování povědomí veřejnosti o rizicích a hrozbách, které představuje šíření balistických raket; |
| --- | --- |

d)

posílení viditelnosti kodexu a zvyšování povědomí veřejnosti o rizicích a hrozbách, které představuje šíření balistických raket;

| e) | zkoumání, zejména prostřednictvím akademických studií, možností, jak kodex posílit a podpořit spolupráci mezi kodexem a dalšími příslušnými mnohostrannými nástroji, jako je Režim kontroly raketových technologií (MTCR) a rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004). |
| --- | --- |

e)

zkoumání, zejména prostřednictvím akademických studií, možností, jak kodex posílit a podpořit spolupráci mezi kodexem a dalšími příslušnými mnohostrannými nástroji, jako je Režim kontroly raketových technologií (MTCR) a rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004).

2.2.   Popis opatření

| a) | FRS bude organizovat osvětové činnosti v podobě seminářů pořádaných na regionální a nižší než regionální úrovni a misí odborníků v zájmu:






  i) | zvýšení povědomí o rizicích a výzvách souvisejících s šířením balistických raket, |
| --- | --- | --- |

a)

FRS bude organizovat osvětové činnosti v podobě seminářů pořádaných na regionální a nižší než regionální úrovni a misí odborníků v zájmu:

i)

zvýšení povědomí o rizicích a výzvách souvisejících s šířením balistických raket,

| ii) | poskytnutí platformy pro příslušné odborníky pro neformální výměny („pravidla Chatham House“) o strategických otázkách, což přispěje k budování důvěry mezi státy, a |
| --- | --- |

ii)

poskytnutí platformy pro příslušné odborníky pro neformální výměny („pravidla Chatham House“) o strategických otázkách, což přispěje k budování důvěry mezi státy, a

| iii) | podpory cílů EU spočívajících v dosažení univerzální platnosti, plného provádění a posilování kodexu. |
| --- | --- |

iii)

podpory cílů EU spočívajících v dosažení univerzální platnosti, plného provádění a posilování kodexu.

FRS uspořádá až devět akcí na regionální a nižší než regionální úrovni, mimo jiné v Latinské Americe a Karibiku, na Blízkém východě a v Africe a v jihovýchodní Asii, jakož i až 6 misí odborníků v nesignatářských státech. Veškeré tyto události budou prováděny v úzké spolupráci s orgány příslušných hostitelských vlád a případně dalšími příslušnými členy akademické obce;

| b) | FRS uspořádá až šest doprovodných akcí věnovaných kodexu v rámci mezinárodních konferencí, zejména při řádném výročním zasedání signatářských států kodexu ve Vídni a zasedání prvního výboru Valného shromáždění OSN v New Yorku. Tyto akce budou koncipovány tak, aby pomohly prohloubit vztahy mezi kodexem a Organizací spojených národů v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 71/33, přijatou Valným shromážděním OSN dne 5. prosince 2016; |
| --- | --- |

b)

FRS uspořádá až šest doprovodných akcí věnovaných kodexu v rámci mezinárodních konferencí, zejména při řádném výročním zasedání signatářských států kodexu ve Vídni a zasedání prvního výboru Valného shromáždění OSN v New Yorku. Tyto akce budou koncipovány tak, aby pomohly prohloubit vztahy mezi kodexem a Organizací spojených národů v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 71/33, přijatou Valným shromážděním OSN dne 5. prosince 2016;

| c) | FRS v úzké spolupráci s příslušnými orgány uspořádá návštěvu mezinárodního týmu odborníků na místě startů satelitů v souladu s čl. 4 písm. a) bodem ii), třetí odrážkou kodexu; |
| --- | --- |

c)

FRS v úzké spolupráci s příslušnými orgány uspořádá návštěvu mezinárodního týmu odborníků na místě startů satelitů v souladu s čl. 4 písm. a) bodem ii), třetí odrážkou kodexu;

| d) | FRS převede Výzkumnému institutu OSN pro otázky odzbrojení (dále jen „UNIDIR“) z grantu Unie trojnásobek částky 29 240,00 EUR jakožto příspěvek k financování výročních konferencí institutu o otázkách bezpečnosti ve vesmíru, a přispěje tím k celkovému cíli, kterým je podpora kodexu. FRS a UNIDIR zajistí zviditelnění Unie na těchto konferencích úměrné výši příspěvku Unie; |
| --- | --- |

d)

FRS převede Výzkumnému institutu OSN pro otázky odzbrojení (dále jen „UNIDIR“) z grantu Unie trojnásobek částky 29 240,00 EUR jakožto příspěvek k financování výročních konferencí institutu o otázkách bezpečnosti ve vesmíru, a přispěje tím k celkovému cíli, kterým je podpora kodexu. FRS a UNIDIR zajistí zviditelnění Unie na těchto konferencích úměrné výši příspěvku Unie;

| e) | FRS zadá a vydá alespoň čtyři výzkumné studie o otázkách týkajících se kodexu, včetně jedné nebo několika výzkumných studií o vazbách mezi kodexem a jinými příslušnými mnohostrannými nástroji, jako je Režim kontroly raketových technologií (MTCR) a rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004). Za tímto účelem bude FRS vyžadovat příspěvky od všech výzkumných ústavů, které jsou součástí konsorcia EU pro nešíření a odzbrojení nebo jsou k němu přidruženy. Témata výzkumných studií budou dohodnuta mezi FRS a příslušnými útvary Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ); |
| --- | --- |

e)

FRS zadá a vydá alespoň čtyři výzkumné studie o otázkách týkajících se kodexu, včetně jedné nebo několika výzkumných studií o vazbách mezi kodexem a jinými příslušnými mnohostrannými nástroji, jako je Režim kontroly raketových technologií (MTCR) a rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004). Za tímto účelem bude FRS vyžadovat příspěvky od všech výzkumných ústavů, které jsou součástí konsorcia EU pro nešíření a odzbrojení nebo jsou k němu přidruženy. Témata výzkumných studií budou dohodnuta mezi FRS a příslušnými útvary Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ);

| f) | FRS bude provádět komunikační a informační činnosti s dvojím cílem – zvýšit viditelnost kodexu a příspěvek Unie k němu. FRS vypracuje podrobný plán komunikačních a informačních činností, který bude předložen ke schválení ESVČ a Komisi. |
| --- | --- |

f)

FRS bude provádět komunikační a informační činnosti s dvojím cílem – zvýšit viditelnost kodexu a příspěvek Unie k němu. FRS vypracuje podrobný plán komunikačních a informačních činností, který bude předložen ke schválení ESVČ a Komisi.

2.3.   Výsledky opatření

| a) | zvýšení počtu signatářských států; |
| --- | --- |

a)

zvýšení počtu signatářských států;

| b) | lepší provádění kodexu signatářskými státy; |
| --- | --- |

b)

lepší provádění kodexu signatářskými státy;

| c) | lepší informovanost tvůrců politik, regulačních orgánů, odborníků a široké veřejnosti o důležitosti přistoupení ke kodexu a jeho provádění; |
| --- | --- |

c)

lepší informovanost tvůrců politik, regulačních orgánů, odborníků a široké veřejnosti o důležitosti přistoupení ke kodexu a jeho provádění;

| d) | větší zviditelnění úsilí Unie při prosazování univerzální platnosti, plné provádění a posilování kodexu. |
| --- | --- |

d)

větší zviditelnění úsilí Unie při prosazování univerzální platnosti, plné provádění a posilování kodexu.

3.   PARTNEŘI PRO ÚČELY OPATŘENÍ

FRS bude v úzké spolupráci s ESVČ pokračovat v rozvoji účinných partnerství se zainteresovanými regionálními a subregionálními organizacemi, státními orgány, výzkumnými ústavy a jinými příslušnými subjekty.

FRS bude úzce spolupracovat s UNIDIR, pokud jde o opatření podle bodu 2.2. e).

4.   INTERAKCE S ÚSILÍM UNIE

Na základě pravidelné zpětné vazby ze strany FRS ohledně jejích činností může EU rozhodnout, že toto úsilí doplní prostřednictvím cílených diplomatických opatření zaměřených na zvyšování povědomí o tom, že je důležité, aby státy přistoupily ke kodexu a prováděly ho.

5.   PŘÍJEMCI OPATŘENÍ

| a) | signatářské i nesignatářské státy kodexu; |
| --- | --- |

a)

signatářské i nesignatářské státy kodexu;

| b) | vládní úředníci, tvůrci politik, regulační orgány, odborníci; |
| --- | --- |

b)

vládní úředníci, tvůrci politik, regulační orgány, odborníci;

| c) | mezinárodní, regionální a subregionální organizace; |
| --- | --- |

c)

mezinárodní, regionální a subregionální organizace;

| d) | akademická obec a občanská společnost; |
| --- | --- |

d)

akademická obec a občanská společnost;

| e) | předseda kodexu. |
| --- | --- |

e)

předseda kodexu.

6.   MÍSTO KONÁNÍ

FRS po konzultaci s příslušnými útvary ESVČ vybere možná místa konání zasedání, pracovních seminářů a dalších akcí. Mezi kritéria výběru míst konání bude patřit ochota a odhodlání příslušného státu nebo mezivládní organizace v konkrétním regionu danou akci uspořádat. Konkrétní místa návštěv v jednotlivých zemích nebo činnosti týkající se jednotlivých zemí budou záviset na pozváních zainteresovaných států nebo mezivládních organizací.

7.   DOBA TRVÁNÍ

Celková odhadovaná doba trvání projektu je 36 měsíců.

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/34

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2017/2371

ze dne 18. prosince 2017,

kterým se mění rozhodnutí 2014/486/SZBP o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 22. července 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/486/SZBP (1) o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine). |
| --- | --- |

(1)

Dne 22. července 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/486/SZBP (1) o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine).

| (2) | Dne 20. listopadu 2017 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2017/2161 (2) měnící rozhodnutí 2014/486/SZBP, jímž mandát mise EUAM Ukraine prodloužila do 31. května 2019 a stanovila pro ni finanční referenční částku na stejné období. |
| --- | --- |

(2)

Dne 20. listopadu 2017 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2017/2161 (2) měnící rozhodnutí 2014/486/SZBP, jímž mandát mise EUAM Ukraine prodloužila do 31. května 2019 a stanovila pro ni finanční referenční částku na stejné období.

| (3) | Na doporučení civilního velitele mise se Politický a bezpečnostní výbor dne 13. prosince 2017 dohodl na zřízení regionálního zastoupení v Oděse. |
| --- | --- |

(3)

Na doporučení civilního velitele mise se Politický a bezpečnostní výbor dne 13. prosince 2017 dohodl na zřízení regionálního zastoupení v Oděse.

| (4) | Z tohoto důvodu by měla být stanovena revidovaná finanční referenční částka na období do 31. května 2019 a rozhodnutí 2014/486/SZBP by mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Z tohoto důvodu by měla být stanovena revidovaná finanční referenční částka na období do 31. května 2019 a rozhodnutí 2014/486/SZBP by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Mise EUAM Ukraine bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy, |
| --- | --- |

(5)

Mise EUAM Ukraine bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V čl. 14 odst. 1 rozhodnutí 2014/486/SZBP se pátý a šestý pododstavec nahrazují tímto:

„Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí EUAM Ukraine na období od 1. prosince 2017 do 31. května 2019 činí 33 843 302,49 EUR.“

Článek 2

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 18. prosince 2017.

Za Radu

předsedkyně

K. SIMSON

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2014/486/SZBP ze dne 22. července 2014 o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) (Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 42).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2161 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se mění rozhodnutí 2014/486/SZBP o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) (Úř. věst. L 304, 21.11.2017, s. 48).

2

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/35

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2372

ze dne 16. června 2017

o státní podpoře SA.31250 – 2011/C (ex 2011/N), kterou Bulharsko zamýšlí poskytnout ve prospěch společností BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD a BDZ Cargo EOOD, a dalších opatřeních

(oznámeno pod číslem C(2017) 4051)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 18. května 2011 oznámilo Bulharsko Komisi určitá opatření ve prospěch společnosti BDZ Holding EAD SA (2) (dále jen „BDZ Holding“) a jejích dceřiných společností BDZ Passenger EOOD (dále jen „BDZ Passenger“) a BDZ Cargo EOOD (dále jen „BDZ Cargo“). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 18. května 2011 oznámilo Bulharsko Komisi určitá opatření ve prospěch společnosti BDZ Holding EAD SA (2) (dále jen „BDZ Holding“) a jejích dceřiných společností BDZ Passenger EOOD (dále jen „BDZ Passenger“) a BDZ Cargo EOOD (dále jen „BDZ Cargo“).

2

| (2) | Dopisem ze dne 20. května 2011 poskytlo Bulharsko Komisi další informace. Doplňkové informace si Komise vyžádala dopisy ze dne 15. července 2011 a 28. září 2011. Bulharsko poskytlo Komisi další informace dopisy ze dne 5. září 2011 a 7. října 2011. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 20. května 2011 poskytlo Bulharsko Komisi další informace. Doplňkové informace si Komise vyžádala dopisy ze dne 15. července 2011 a 28. září 2011. Bulharsko poskytlo Komisi další informace dopisy ze dne 5. září 2011 a 7. října 2011.

| (3) | Dopisem ze dne 9. listopadu 2011 Komise Bulharsku sdělila, že se s ohledem na dotyčná opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 12. ledna 2012 podalo Bulharsko připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 9. listopadu 2011 Komise Bulharsku sdělila, že se s ohledem na dotyčná opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 12. ledna 2012 podalo Bulharsko připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení.

| (4) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.

Úředním věstníku Evropské unie

3

| (5) | Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany. Tyto připomínky předala dopisem ze dne 16. května 2012 Bulharsku, které mělo možnost se k nim vyjádřit. Vyjádření Bulharska bylo obdrženo v dopise ze dne 13. června 2012. Dopisem ze dne 10. prosince 2012 Komise zúčastněné straně sdělila, že verze jejích připomínek bez důvěrných údajů byla předána Bulharsku. |
| --- | --- |

(5)

Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany. Tyto připomínky předala dopisem ze dne 16. května 2012 Bulharsku, které mělo možnost se k nim vyjádřit. Vyjádření Bulharska bylo obdrženo v dopise ze dne 13. června 2012. Dopisem ze dne 10. prosince 2012 Komise zúčastněné straně sdělila, že verze jejích připomínek bez důvěrných údajů byla předána Bulharsku.

| (6) | Dopisy ze dne 12. dubna 2012, 24. července 2012, 10. prosince 2012, 7. května 2013, 5. listopadu 2013, 6. května 2014, 6. června 2014, 29. července 2014, 29. dubna 2015, 14. prosince 2015, 26. dubna 2016, 15. září 2016, 20. října 2016 a 3. dubna 2017 si Komise vyžádala od Bulharska další informace. |
| --- | --- |

(6)

Dopisy ze dne 12. dubna 2012, 24. července 2012, 10. prosince 2012, 7. května 2013, 5. listopadu 2013, 6. května 2014, 6. června 2014, 29. července 2014, 29. dubna 2015, 14. prosince 2015, 26. dubna 2016, 15. září 2016, 20. října 2016 a 3. dubna 2017 si Komise vyžádala od Bulharska další informace.

| (7) | Bulharsko poskytlo Komisi další informace dopisy ze dne 7. června 2012, 28. září 2012, 31. ledna 2013, 1. února 2013, 30. května 2013, 2. října 2013, 15. října 2013, 2. prosince 2013, 3. ledna 2014, 6. února 2014, 22. dubna 2014, 14. května 2014, 23. června 2014, 4. srpna 2014, 20. srpna 2014, 1. září 2014, 13. září 2014, 23. září 2014, 1. června 2015, 9. prosince 2015, 20. ledna 2016, 31. května 2016, 12. října 2016, 7. listopadu 2016. |
| --- | --- |

(7)

Bulharsko poskytlo Komisi další informace dopisy ze dne 7. června 2012, 28. září 2012, 31. ledna 2013, 1. února 2013, 30. května 2013, 2. října 2013, 15. října 2013, 2. prosince 2013, 3. ledna 2014, 6. února 2014, 22. dubna 2014, 14. května 2014, 23. června 2014, 4. srpna 2014, 20. srpna 2014, 1. září 2014, 13. září 2014, 23. září 2014, 1. června 2015, 9. prosince 2015, 20. ledna 2016, 31. května 2016, 12. října 2016, 7. listopadu 2016.

| (8) | Dopisy ze dne 22. dubna 2014 a 12. října 2016 vzalo Bulharsko zpět své oznámení týkající se podpory na restrukturalizaci společnosti BDZ Holding, jež byla součástí opatření uvedených v 1. bodě odůvodnění. Dopisem ze dne 5. dubna 2017 Bulharsko své oznámení pozměnilo a snížilo částku dluhů, jež zamýšlelo vyrovnat prostřednictvím opatření k vyrovnání dluhů uvedených v 1. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(8)

Dopisy ze dne 22. dubna 2014 a 12. října 2016 vzalo Bulharsko zpět své oznámení týkající se podpory na restrukturalizaci společnosti BDZ Holding, jež byla součástí opatření uvedených v 1. bodě odůvodnění. Dopisem ze dne 5. dubna 2017 Bulharsko své oznámení pozměnilo a snížilo částku dluhů, jež zamýšlelo vyrovnat prostřednictvím opatření k vyrovnání dluhů uvedených v 1. bodě odůvodnění.

| (9) | Dopisem ze dne 7. listopadu 2016 souhlasilo Bulharsko výjimečně s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato a oznámeno pouze v angličtině. |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 7. listopadu 2016 souhlasilo Bulharsko výjimečně s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato a oznámeno pouze v angličtině.

2.   POPIS OPATŘENÍ

POPIS OPATŘENÍ

2.1.   PŘÍJEMCE

PŘÍJEMCE

| (10) | Příjemcem opatření je společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti, BDZ Passenger a BDZ Cargo, jež jsou zcela ve vlastnictví státu a které za úplatu poskytují v Bulharsku služby osobní a nákladní železniční dopravy. |
| --- | --- |

(10)

Příjemcem opatření je společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti, BDZ Passenger a BDZ Cargo, jež jsou zcela ve vlastnictví státu a které za úplatu poskytují v Bulharsku služby osobní a nákladní železniční dopravy.

| (11) | Společnost BDZ Holding (4), akciová společnost, byla založena v roce 2001, kdy byly bulharské státní železnice rozděleny na společnost spravující železniční infrastrukturu, Národní společnost pro železniční infrastrukturu (dále jen „společnost pro železniční infrastrukturu“), a poskytovatele dopravních služeb (dále jen „společnost BDZ Holding“). |
| --- | --- |

(11)

Společnost BDZ Holding (4), akciová společnost, byla založena v roce 2001, kdy byly bulharské státní železnice rozděleny na společnost spravující železniční infrastrukturu, Národní společnost pro železniční infrastrukturu (dále jen „společnost pro železniční infrastrukturu“), a poskytovatele dopravních služeb (dále jen „společnost BDZ Holding“).

4

| (12) | V roce 2007 byla společnost BDZ Holding přeměněna na holdingovou strukturu a zřízeny byly tři dceřiné společnosti působící v oblasti služeb nákladní dopravy, osobní dopravy a trakce. Mateřská společnost BDZ Holding vlastnila osobní a nákladní vagony a lokomotivy, které pronajímala svým dceřiným společnostem. Dceřiné společnosti odpovídaly za údržbu vozového parku. Společnost BDZ Holding nesla odpovědnost rovněž za splácení dluhů, které vznikly před restrukturalizací. Jelikož se ukázalo, že tato struktura není efektivní, byly služby trakce v roce 2010 začleněny do společnosti BDZ Holding. |
| --- | --- |

(12)

V roce 2007 byla společnost BDZ Holding přeměněna na holdingovou strukturu a zřízeny byly tři dceřiné společnosti působící v oblasti služeb nákladní dopravy, osobní dopravy a trakce. Mateřská společnost BDZ Holding vlastnila osobní a nákladní vagony a lokomotivy, které pronajímala svým dceřiným společnostem. Dceřiné společnosti odpovídaly za údržbu vozového parku. Společnost BDZ Holding nesla odpovědnost rovněž za splácení dluhů, které vznikly před restrukturalizací. Jelikož se ukázalo, že tato struktura není efektivní, byly služby trakce v roce 2010 začleněny do společnosti BDZ Holding.

| (13) | V roce 2011 bylo vlastnictví osobních a nákladních vagonů a lokomotiv převedeno ze společnosti BDZ Holding na dceřiné společnosti BDZ Passengers a BDZ Cargo. Společnost BDZ Holding vlastnila i nadále veškerá neprovozní aktiva. |
| --- | --- |

(13)

V roce 2011 bylo vlastnictví osobních a nákladních vagonů a lokomotiv převedeno ze společnosti BDZ Holding na dceřiné společnosti BDZ Passengers a BDZ Cargo. Společnost BDZ Holding vlastnila i nadále veškerá neprovozní aktiva.

| (14) | Společnost BDZ Holding má své sídlo v Sofii v Bulharsku a provozuje nákladní a osobní dopravu na území Bulharska, které je celé způsobilé pro regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. |
| --- | --- |

(14)

Společnost BDZ Holding má své sídlo v Sofii v Bulharsku a provozuje nákladní a osobní dopravu na území Bulharska, které je celé způsobilé pro regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy.

| (15) | Společnost s ručením omezeným BDZ Cargo působí na trhu mezinárodní a vnitrostátní nákladní železniční dopravy. Bulharsko trh nákladní železniční dopravy liberalizovalo v roce 2007. Od té doby vstoupilo na trh několik soukromých subjektů. V roce 2016 činil podíl společnosti BDZ Cargo na trhu (v čistých tunokilometrech) 43 % a jejími hlavními konkurenty byla Bulharská železniční společnost (25 %), DB Schenker Rail Bulgaria (18 %), Bulmarket (6 %) a Rail Cargo (4 %). |
| --- | --- |

(15)

Společnost s ručením omezeným BDZ Cargo působí na trhu mezinárodní a vnitrostátní nákladní železniční dopravy. Bulharsko trh nákladní železniční dopravy liberalizovalo v roce 2007. Od té doby vstoupilo na trh několik soukromých subjektů. V roce 2016 činil podíl společnosti BDZ Cargo na trhu (v čistých tunokilometrech) 43 % a jejími hlavními konkurenty byla Bulharská železniční společnost (25 %), DB Schenker Rail Bulgaria (18 %), Bulmarket (6 %) a Rail Cargo (4 %).

| (16) | Společnost s ručením omezeným BDZ Passenger je jediným poskytovatelem služeb vnitrostátní osobní dopravy v Bulharsku. Společnost BDZ Passenger plní závazek veřejné služby, na nějž připadá přibližně 90 % trhu osobní železniční dopravy. Smlouva o závazku veřejné služby byla se společností BDZ Passenger podepsána v roce 2009 s dobou platnosti v délce patnácti let (2010–2025). |
| --- | --- |

(16)

Společnost s ručením omezeným BDZ Passenger je jediným poskytovatelem služeb vnitrostátní osobní dopravy v Bulharsku. Společnost BDZ Passenger plní závazek veřejné služby, na nějž připadá přibližně 90 % trhu osobní železniční dopravy. Smlouva o závazku veřejné služby byla se společností BDZ Passenger podepsána v roce 2009 s dobou platnosti v délce patnácti let (2010–2025).

2.2.   POPIS OPATŘENÍ A DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

POPIS OPATŘENÍ A DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (17) | V rozhodnutí o zahájení řízení určila Komise čtyři opatření, která mohou představovat státní podporu pro společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti, BDZ Passenger a BDZ Cargo:






  a) | opatření č. 1: podpora na restrukturalizaci sestávající ze šesti navýšení kapitálu společnosti BDZ Holding ve výši 550 milionů BGN (281 milionů EUR (5)); |
| --- | --- | --- |

(17)

V rozhodnutí o zahájení řízení určila Komise čtyři opatření, která mohou představovat státní podporu pro společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti, BDZ Passenger a BDZ Cargo:

a)

opatření č. 1: podpora na restrukturalizaci sestávající ze šesti navýšení kapitálu společnosti BDZ Holding ve výši 550 milionů BGN (281 milionů EUR (5));

5

| b) | opatření č. 2: vyrovnání dluhů vzniklých před rokem 2007; |
| --- | --- |

b)

opatření č. 2: vyrovnání dluhů vzniklých před rokem 2007;

| c) | opatření č. 3: neuhrazení dlužných částek správci infrastruktury (společnosti pro železniční infrastrukturu) ze strany společnosti BDZ Holding; |
| --- | --- |

c)

opatření č. 3: neuhrazení dlužných částek správci infrastruktury (společnosti pro železniční infrastrukturu) ze strany společnosti BDZ Holding;

| d) | opatření č. 4: vrácení daně z přidané hodnoty (dále jen „DPH“) společnosti BDZ Holding státem. |
| --- | --- |

d)

opatření č. 4: vrácení daně z přidané hodnoty (dále jen „DPH“) společnosti BDZ Holding státem.

2.2.1.   OPATŘENÍ č. 1: PODPORA NA RESTRUKTURALIZACI

| (18) | Bulharsko zamýšlelo poskytnout podporu na restrukturalizaci ve formě šesti navýšení kapitálu společnosti BDZ Holding v letech 2011–2016 ve výši 550 milionů BGN (281 milionů EUR) a v roce 2011 oznámilo tuto podporu na restrukturalizaci Komisi. Příslušné orgány veřejné moci však dosud nepřijaly konečné rozhodnutí o poskytnutí podpory a společnosti BDZ Holding nebyly vyplaceny žádné finanční prostředky. |
| --- | --- |

(18)

Bulharsko zamýšlelo poskytnout podporu na restrukturalizaci ve formě šesti navýšení kapitálu společnosti BDZ Holding v letech 2011–2016 ve výši 550 milionů BGN (281 milionů EUR) a v roce 2011 oznámilo tuto podporu na restrukturalizaci Komisi. Příslušné orgány veřejné moci však dosud nepřijaly konečné rozhodnutí o poskytnutí podpory a společnosti BDZ Holding nebyly vyplaceny žádné finanční prostředky.

| (19) | V rozhodnutí o zahájení řízení se Komise domnívala, že podpora na restrukturalizaci představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a vyslovila pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(19)

V rozhodnutí o zahájení řízení se Komise domnívala, že podpora na restrukturalizaci představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a vyslovila pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem.

2.2.2.   OPATŘENÍ č. 2: VYROVNÁNÍ DLUHŮ VZNIKLÝCH PŘED ROKEM 2007

| (20) | Podle informací, které Bulharsko poskytlo, měly před přistoupením Bulharska k Unii dne 1. ledna 2007 společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti ke dni 31. prosince 2006 nesplacené závazky a rezervy ve výši 806 729 558 BGN (412 milionů EUR). |
| --- | --- |

(20)

Podle informací, které Bulharsko poskytlo, měly před přistoupením Bulharska k Unii dne 1. ledna 2007 společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti ke dni 31. prosince 2006 nesplacené závazky a rezervy ve výši 806 729 558 BGN (412 milionů EUR).

| (21) | Závazky a rezervy společnosti BDZ Holding se týkaly i) úvěrů od finančních institucí, jako je Kreditanstalt für Wiederaufbau (dále jen „KfW“), Evropská banka pro obnovu a rozvoj (dále jen „EBRD“) a Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj (dále jen „IBRD“), jejichž účelem byla především obnova vozového parku, avšak rovněž ii) obchodních závazků, včetně vůči bulharskému provozovateli železniční infrastruktury, společnosti pro železniční infrastrukturu, rezerv a závazků vůči zaměstnancům a pojišťovnám a jiných závazků, včetně závazků vyplývajících z dohody o koupi vozového parku, která byla v roce 2005 uzavřena mezi společnostmi BDZ Holding a Siemens a KfW. Výše těchto závazků a rezerv je uvedena v tabulce 1.

  Tabulka 1


  Přehled závazků a rezerv společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností ke dni 31. prosince 2006







  (v milionech BGN) |
| --- | --- |
| | Celkové závazky společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností ke dni 31. prosince 2006 |
| Závazky vůči finančním institucím | 201,1 |
| Dohoda mezi SIEMENS/KfW | 307,5 |
| Obchodní závazky | 244,5 |
| Závazky vůči zaměstnancům a pojišťovnám | 26,4 |
| Ostatní závazky, včetně daní a rezerv | 27,2 |
| Závazky celkem | 806,7 |

(21)

Závazky a rezervy společnosti BDZ Holding se týkaly i) úvěrů od finančních institucí, jako je Kreditanstalt für Wiederaufbau (dále jen „KfW“), Evropská banka pro obnovu a rozvoj (dále jen „EBRD“) a Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj (dále jen „IBRD“), jejichž účelem byla především obnova vozového parku, avšak rovněž ii) obchodních závazků, včetně vůči bulharskému provozovateli železniční infrastruktury, společnosti pro železniční infrastrukturu, rezerv a závazků vůči zaměstnancům a pojišťovnám a jiných závazků, včetně závazků vyplývajících z dohody o koupi vozového parku, která byla v roce 2005 uzavřena mezi společnostmi BDZ Holding a Siemens a KfW. Výše těchto závazků a rezerv je uvedena v tabulce 1.

Tabulka 1

Tabulka 1

Přehled závazků a rezerv společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností ke dni 31. prosince 2006

Přehled závazků a rezerv společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností ke dni 31. prosince 2006

(v milionech BGN)

Celkové závazky společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností ke dni 31. prosince 2006

Závazky vůči finančním institucím

201,1

Dohoda mezi SIEMENS/KfW

307,5

Obchodní závazky

244,5

Závazky vůči zaměstnancům a pojišťovnám

26,4

Ostatní závazky, včetně daní a rezerv

27,2

Závazky celkem

Závazky celkem

806,7

806,7

| (22) | Bulharsko zamýšlelo převzít část závazků nebo veškeré závazky, které společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem vznikly před 1. lednem 2007. |
| --- | --- |

(22)

Bulharsko zamýšlelo převzít část závazků nebo veškeré závazky, které společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem vznikly před 1. lednem 2007.

| (23) | V rozhodnutí o zahájení řízení se Komise domnívala, že vyrovnání závazků představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a vyslovila pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem. Bulharsko se nedovolávalo použití pokynů pro železnice ani neodůvodnilo, zda je opatření v souladu s příslušnými požadavky zmíněných pokynů (6). Komise proto nemohla zaujmout stanovisko ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(23)

V rozhodnutí o zahájení řízení se Komise domnívala, že vyrovnání závazků představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a vyslovila pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem. Bulharsko se nedovolávalo použití pokynů pro železnice ani neodůvodnilo, zda je opatření v souladu s příslušnými požadavky zmíněných pokynů (6). Komise proto nemohla zaujmout stanovisko ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem.

6

2.2.3.   OPATŘENÍ č. 3: NEUHRAZENÍ DLUŽNÝCH ČÁSTEK SPRÁVCI INFRASTRUKTURY (SPOLEČNOSTI PRO ŽELEZNIČNÍ INFRASTRUKTURU) ZE STRANY SPOLEČNOSTI BDZ HOLDING A JEJÍCH DCEŘINÝCH SPOLEČNOSTÍ

| (24) | Podle informací, které poskytlo Bulharsko, nehradila společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti všechny poplatky za infrastrukturu splatné společnosti pro železniční infrastrukturu. V rozhodnutí o zahájení řízení byly proto zaznamenány nesplacené obchodní závazky vůči společnosti pro železniční infrastrukturu ve výši 45 milionů BGN. |
| --- | --- |

(24)

Podle informací, které poskytlo Bulharsko, nehradila společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti všechny poplatky za infrastrukturu splatné společnosti pro železniční infrastrukturu. V rozhodnutí o zahájení řízení byly proto zaznamenány nesplacené obchodní závazky vůči společnosti pro železniční infrastrukturu ve výši 45 milionů BGN.

| (25) | Jelikož Bulharsko neobjasnilo původ a vývoj těchto obchodních závazků, Komise se v rozhodnutí o zahájení řízení domnívala, že nevymáhání těchto dluhů mohlo zahrnovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise v této souvislosti uvedla, že podle judikatury může nevymáhání závazků veřejnými podniky (7) zahrnovat státní podporu, pokud by hypotetický subjekt v tržním hospodářství ve stejné situaci nejednal stejně jako veřejné podniky a dotyčné závazky by vymáhal (8). Komise však nemá k dispozici přesné faktické údaje o tom, že společnost pro železniční infrastrukturu nepodnikla kroky, jaké by ve stejné situaci učinil věřitel postupující s řádnou péčí. Komise proto Bulharsko vyzvala, aby poskytlo informace ohledně toho, zda a jak se společnost pro železniční infrastrukturu pokoušela vymáhat nesplacené závazky. |
| --- | --- |

(25)

Jelikož Bulharsko neobjasnilo původ a vývoj těchto obchodních závazků, Komise se v rozhodnutí o zahájení řízení domnívala, že nevymáhání těchto dluhů mohlo zahrnovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise v této souvislosti uvedla, že podle judikatury může nevymáhání závazků veřejnými podniky (7) zahrnovat státní podporu, pokud by hypotetický subjekt v tržním hospodářství ve stejné situaci nejednal stejně jako veřejné podniky a dotyčné závazky by vymáhal (8). Komise však nemá k dispozici přesné faktické údaje o tom, že společnost pro železniční infrastrukturu nepodnikla kroky, jaké by ve stejné situaci učinil věřitel postupující s řádnou péčí. Komise proto Bulharsko vyzvala, aby poskytlo informace ohledně toho, zda a jak se společnost pro železniční infrastrukturu pokoušela vymáhat nesplacené závazky.

7

8

| (26) | Nakolik bylo zjištěno, že opatření zahrnuje státní podporu, vyslovila Komise rovněž pochybnosti ohledně jeho slučitelnosti s vnitřním trhem v rámci tehdy oznámené podpory na restrukturalizaci a připojeného restrukturalizačního plánu. Komise v této souvislosti Bulharsko vyzvala, aby restrukturalizační plán doplnilo a aby poskytlo informace ohledně způsobu uhrazení těchto dluhů společnosti pro železniční infrastrukturu. |
| --- | --- |

(26)

Nakolik bylo zjištěno, že opatření zahrnuje státní podporu, vyslovila Komise rovněž pochybnosti ohledně jeho slučitelnosti s vnitřním trhem v rámci tehdy oznámené podpory na restrukturalizaci a připojeného restrukturalizačního plánu. Komise v této souvislosti Bulharsko vyzvala, aby restrukturalizační plán doplnilo a aby poskytlo informace ohledně způsobu uhrazení těchto dluhů společnosti pro železniční infrastrukturu.

2.2.4.   OPATŘENÍ č. 4: VRÁCENÍ CHYBNĚ VYÚČTOVANÉ DPH SPOLEČNOSTI BDZ HOLDING STÁTEM

| (27) | Podle informací, které Bulharsko poskytlo, vrátilo Bulharsko v minulosti společnosti BDZ Holding daň z přidané hodnoty (DPH) ve výši 72 milionů BGN (36,7 milionu EUR). |
| --- | --- |

(27)

Podle informací, které Bulharsko poskytlo, vrátilo Bulharsko v minulosti společnosti BDZ Holding daň z přidané hodnoty (DPH) ve výši 72 milionů BGN (36,7 milionu EUR).

| (28) | Jelikož v době vydání rozhodnutí o zahájení řízení neobjasnilo Bulharsko důvody vrácení DPH a to, zda bylo toto vrácení v souladu se směrnicí Rady 2006/112/ES (9), Komise se domnívala, že by vrácení DPH mohlo zahrnovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise v této souvislosti uvedla, že podle judikatury zahrnuje pojem podpora nejen pozitivní plnění, nýbrž také opatření různými způsoby snižující náklady, které obvykle zatěžují rozpočet podniku. Komise proto Bulharsko vyzvala, aby poskytlo další informace o důvodech vrácení DPH společnosti BDZ Holding. |
| --- | --- |

(28)

Jelikož v době vydání rozhodnutí o zahájení řízení neobjasnilo Bulharsko důvody vrácení DPH a to, zda bylo toto vrácení v souladu se směrnicí Rady 2006/112/ES (9), Komise se domnívala, že by vrácení DPH mohlo zahrnovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise v této souvislosti uvedla, že podle judikatury zahrnuje pojem podpora nejen pozitivní plnění, nýbrž také opatření různými způsoby snižující náklady, které obvykle zatěžují rozpočet podniku. Komise proto Bulharsko vyzvala, aby poskytlo další informace o důvodech vrácení DPH společnosti BDZ Holding.

9

3.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÉ TŘETÍ STRANY

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÉ TŘETÍ STRANY

| (29) | Konkurent společnosti BDZ Cargo působící v oblasti poskytování služeb nákladní dopravy, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, podal připomínky ke dvěma opatřením uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(29)

Konkurent společnosti BDZ Cargo působící v oblasti poskytování služeb nákladní dopravy, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, podal připomínky ke dvěma opatřením uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (30) | Pokud jde o plánovanou podporu na restrukturalizaci (opatření č. 1), konkurent jako kompenzační opatření navrhl, aby byly prodány nevyužité lokomotivy společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností, BDZ Passenger a BDZ Cargo. Konkurent uvedl, že společnost BDZ Holding neumožnila přístup k nevyužitému vozovému parku konkurentům, kteří neměli k dispozici jiné dostupné zdroje na pořízení nebo pronájem lokomotiv. |
| --- | --- |

(30)

Pokud jde o plánovanou podporu na restrukturalizaci (opatření č. 1), konkurent jako kompenzační opatření navrhl, aby byly prodány nevyužité lokomotivy společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností, BDZ Passenger a BDZ Cargo. Konkurent uvedl, že společnost BDZ Holding neumožnila přístup k nevyužitému vozovému parku konkurentům, kteří neměli k dispozici jiné dostupné zdroje na pořízení nebo pronájem lokomotiv.

| (31) | Pokud jde o neuhrazení splatných dluhů vůči společnosti pro železniční infrastrukturu ze strany společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností (opatření č. 3), konkurent uvedl, že jelikož všichni provozovatelé nákladní dopravy mají povinnost hradit stejné poplatky, poskytuje nevymáhání nahromaděných závazků vůči společnosti pro železniční infrastrukturu společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem konkurenční výhodu. Konkurent mimoto požádal, aby byla společnosti BDZ uložena kompenzační opatření podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích a aby byla společnost BDZ Cargo zprivatizována za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(31)

Pokud jde o neuhrazení splatných dluhů vůči společnosti pro železniční infrastrukturu ze strany společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností (opatření č. 3), konkurent uvedl, že jelikož všichni provozovatelé nákladní dopravy mají povinnost hradit stejné poplatky, poskytuje nevymáhání nahromaděných závazků vůči společnosti pro železniční infrastrukturu společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem konkurenční výhodu. Konkurent mimoto požádal, aby byla společnosti BDZ uložena kompenzační opatření podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích a aby byla společnost BDZ Cargo zprivatizována za tržních podmínek.

4.   PŘIPOMÍNKY BULHARSKA

PŘIPOMÍNKY BULHARSKA

| (32) | Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení a v následných informacích podalo Bulharsko připomínky a poskytlo další vysvětlivky ke skutečnostem uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(32)

Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení a v následných informacích podalo Bulharsko připomínky a poskytlo další vysvětlivky ke skutečnostem uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení.

4.1.   OPATŘENÍ č. 1: PODPORA NA RESTRUKTURALIZACI – ZPĚTVZETÍ OZNÁMENÍ

OPATŘENÍ č. 1: PODPORA NA RESTRUKTURALIZACI – ZPĚTVZETÍ OZNÁMENÍ

| (33) | Dopisem ze dne 22. dubna 2014 vzalo Bulharsko své oznámení týkající se podpory na restrukturalizaci zpět. Podpora na restrukturalizaci však byla zmíněna v následných podáních a posléze byla s konečnou platností zrušena dopisem ze dne 7. listopadu 2016. |
| --- | --- |

(33)

Dopisem ze dne 22. dubna 2014 vzalo Bulharsko své oznámení týkající se podpory na restrukturalizaci zpět. Podpora na restrukturalizaci však byla zmíněna v následných podáních a posléze byla s konečnou platností zrušena dopisem ze dne 7. listopadu 2016.

| (34) | Bulharsko uvedlo, že místo poskytnutí podpory na restrukturalizaci společnosti BDZ Holding hodlá refinancovat závazky společnosti BDZ Holding vyrovnáním části dluhů, které vznikly a nebyly splaceny před přistoupením Bulharska. |
| --- | --- |

(34)

Bulharsko uvedlo, že místo poskytnutí podpory na restrukturalizaci společnosti BDZ Holding hodlá refinancovat závazky společnosti BDZ Holding vyrovnáním části dluhů, které vznikly a nebyly splaceny před přistoupením Bulharska.

4.2.   OPATŘENÍ č. 2: VYROVNÁNÍ DLUHŮ VZNIKLÝCH PŘED ROKEM 2007

OPATŘENÍ č. 2: VYROVNÁNÍ DLUHŮ VZNIKLÝCH PŘED ROKEM 2007

| (35) | Bulharsko uvedlo, že k 31. prosinci 2006, den před jeho přistoupením k Unii, činila celková výše závazků a rezerv společnosti BDZ Holding 806,7 milionu BGN (412 milionů EUR), jak je uvedeno v tabulce 1. Bulharsko vzalo v potaz závazky, které společnost BDZ Holding splatila, a její finanční potřeby a zamýšlelo vyrovnat závazky společnosti BDZ Holding ve výši 601,9 milionu BGN (307,1 milionu EUR). Dopisem ze dne 5. dubna 2017 Bulharsko své oznámení pozměnilo a Komisi požádalo, aby schválila vyrovnání dluhů ve výši 223,45 milionu BGN (114,25 milionu EUR). Po změně oznámení se dluhy, jejichž vyrovnání se plánuje, včetně úroků z prodlení, týkají i) dosud nesplacených dluhů vůči KfW IPEX Bank vzniklých před přistoupením a ii) dluhů vůči držitelům dluhopisů v souvislosti s emisí dluhopisů ISIN BG2100032072 ze dne 19. listopadu 2007 a vůči ministerstvu financí v souvislosti s refinancováním dluhů vůči KfW IPEX Bank, EBRD, IBRD, společnosti pro železniční infrastrukturu a NEC AD vzniklých před přistoupením. Bulharsko poskytlo Komisi informace o nesplacených částkách, které nebyly dosud uhrazeny, a níže uvedené vysvětlivky (viz tabulka 2).

  Tabulka 2


  Závazky společnosti BDZ Holding ke dni 31. prosince 2006, jež mají být podle plánu vyrovnány










  Kategorie věřitelů/částky v BGN ke dni 31. března 2017 | Výše dluhů společnosti BDZ v BGN, jež nebyly uhrazeny ke dni 31. prosince 2006 (dluhy vzniklé před přistoupením) | Úvěr nebo jiný dluhový nástroj, jímž byly refinancovány dluhy vzniklé před přistoupením |
| --- | --- | --- | --- |
| | Nesplacené dluhy vzniklé před přistoupením | Nesplacené dluhy související s refinancováním dluhů společnosti BDZ, které vznikly před přistoupením | Úroky z prodlení | |
| a) | Mezinárodní finanční věřitelé |

(35)

Bulharsko uvedlo, že k 31. prosinci 2006, den před jeho přistoupením k Unii, činila celková výše závazků a rezerv společnosti BDZ Holding 806,7 milionu BGN (412 milionů EUR), jak je uvedeno v tabulce 1. Bulharsko vzalo v potaz závazky, které společnost BDZ Holding splatila, a její finanční potřeby a zamýšlelo vyrovnat závazky společnosti BDZ Holding ve výši 601,9 milionu BGN (307,1 milionu EUR). Dopisem ze dne 5. dubna 2017 Bulharsko své oznámení pozměnilo a Komisi požádalo, aby schválila vyrovnání dluhů ve výši 223,45 milionu BGN (114,25 milionu EUR). Po změně oznámení se dluhy, jejichž vyrovnání se plánuje, včetně úroků z prodlení, týkají i) dosud nesplacených dluhů vůči KfW IPEX Bank vzniklých před přistoupením a ii) dluhů vůči držitelům dluhopisů v souvislosti s emisí dluhopisů ISIN BG2100032072 ze dne 19. listopadu 2007 a vůči ministerstvu financí v souvislosti s refinancováním dluhů vůči KfW IPEX Bank, EBRD, IBRD, společnosti pro železniční infrastrukturu a NEC AD vzniklých před přistoupením. Bulharsko poskytlo Komisi informace o nesplacených částkách, které nebyly dosud uhrazeny, a níže uvedené vysvětlivky (viz tabulka 2).

Tabulka 2

Tabulka 2

Závazky společnosti BDZ Holding ke dni 31. prosince 2006, jež mají být podle plánu vyrovnány

Závazky společnosti BDZ Holding ke dni 31. prosince 2006, jež mají být podle plánu vyrovnány

Kategorie věřitelů/částky v BGN ke dni 31. března 2017

Výše dluhů společnosti BDZ v BGN, jež nebyly uhrazeny ke dni 31. prosince 2006 (dluhy vzniklé před přistoupením)

Úvěr nebo jiný dluhový nástroj, jímž byly refinancovány dluhy vzniklé před přistoupením

Nesplacené dluhy vzniklé před přistoupením

Nesplacené dluhy související s refinancováním dluhů společnosti BDZ, které vznikly před přistoupením

Úroky z prodlení

a)

Mezinárodní finanční věřitelé

30 967 919

30 967 919

105 642 950

105 642 950

24 901 981

24 901 981

KfW IPEX Bank 80 % DMU

0

76 529 380

Druhá emise dluhopisů s ISIN: BG2100032072 v souladu s nabídkou v rámci nabídkového řízení z října 2007

EBRD

0

20 980 115

Aktivovaná státní záruka za splacení dluhu, v důsledku čehož vnikl společnosti BDZ dluh vůči ministerstvu financí.

IBRD

0

8 133 455

Aktivovaná státní záruka za splacení dluhu, v důsledku čehož vnikl společnosti BDZ dluh vůči ministerstvu financí.

KfW IPEX Bank 85 % EMU

30 967 919

0

| b) | Dodavatelé |
| --- | --- |

b)

Dodavatelé

0

0

53 884 257

53 884 257

8 051 694

8 051 694

Společnost pro železniční infrastrukturu

0

26 292 761

3 928 815

Druhá emise dluhopisů s ISIN: BG2100032072 v souladu s nabídkou v rámci nabídkového řízení z října 2007

NEC AD

0

27 591 496

4 122 879

Druhá emise dluhopisů s ISIN: BG2100032072 v souladu s nabídkou v rámci nabídkového řízení z října 2007

Celkem

Celkem

30 967 919

30 967 919

159 527 207

159 527 207

32 953 675

32 953 675

Zdroj: podání Bulharska ze dne 5. dubna 2017.

Zdroj:

| (36) | Co se týká závazků vůči IBRD a EBRD, Bulharsko objasnilo, že tyto úvěry sjednané v roce 1995 byly zajištěny 100 % státní zárukou. Jelikož společnost BDZ Holding nehradila splatné částky, byla státní záruka aktivována a dluhy muselo splácet ministerstvo financí. Podle zákona o státním dluhu (10) proto ode dne úhrady v rámci státní záruky převzala vláda práva věřitelů přiznaná v úvěrových smlouvách se společností BDZ Holding, a to do výše provedených plateb. Společnost BDZ Holding má povinnost uhradit v plné výši částky, které bankám IBRD a EBRD zaplatil stát, včetně úroků z prodlení. Co se týká ostatních dluhů, které byly refinancovány emisí dluhopisů ISIN BG2100032072 ze dne 19. listopadu 2007, Bulharsko poskytlo doklady o splacení dluhů bance KfW IPEX Bank, společnosti pro železniční infrastrukturu a společnosti NEC AD. |
| --- | --- |

(36)

Co se týká závazků vůči IBRD a EBRD, Bulharsko objasnilo, že tyto úvěry sjednané v roce 1995 byly zajištěny 100 % státní zárukou. Jelikož společnost BDZ Holding nehradila splatné částky, byla státní záruka aktivována a dluhy muselo splácet ministerstvo financí. Podle zákona o státním dluhu (10) proto ode dne úhrady v rámci státní záruky převzala vláda práva věřitelů přiznaná v úvěrových smlouvách se společností BDZ Holding, a to do výše provedených plateb. Společnost BDZ Holding má povinnost uhradit v plné výši částky, které bankám IBRD a EBRD zaplatil stát, včetně úroků z prodlení. Co se týká ostatních dluhů, které byly refinancovány emisí dluhopisů ISIN BG2100032072 ze dne 19. listopadu 2007, Bulharsko poskytlo doklady o splacení dluhů bance KfW IPEX Bank, společnosti pro železniční infrastrukturu a společnosti NEC AD.

10

| (37) | Bulharsko nepopřelo, že vyrovnání dluhů bude zahrnovat státní podporu ve prospěch společnosti BDZ Holding. Bulharsko se však domnívá, že vyrovnání dluhů je slučitelné s vnitřním trhem podle bodů 56 až 60 pokynů pro železnice. |
| --- | --- |

(37)

Bulharsko nepopřelo, že vyrovnání dluhů bude zahrnovat státní podporu ve prospěch společnosti BDZ Holding. Bulharsko se však domnívá, že vyrovnání dluhů je slučitelné s vnitřním trhem podle bodů 56 až 60 pokynů pro železnice.

| (38) | Za prvé, všechny závazky byly jasně stanoveny a individualizovány a vznikly před přistoupením Bulharska k Unii. Tyto závazky byly vykázány v konsolidované účetní závěrce společnosti BDZ Holding před přistoupením a/nebo vyplývaly ze smluv, které byly neodvolatelně uzavřeny před tímto dnem. |
| --- | --- |

(38)

Za prvé, všechny závazky byly jasně stanoveny a individualizovány a vznikly před přistoupením Bulharska k Unii. Tyto závazky byly vykázány v konsolidované účetní závěrce společnosti BDZ Holding před přistoupením a/nebo vyplývaly ze smluv, které byly neodvolatelně uzavřeny před tímto dnem.

| (39) | Za druhé, veškeré závazky, u nichž se plánuje vyrovnání, byly přímo spojeny s činností osobní a nákladní železniční dopravy a vznikly převážně jako úvěry na nákup dieselových a elektrických vícevozových jednotek a na opravu a modernizaci nákladních vagonů ve vlastnictví společnosti a k uhrazení nesplacených závazků souvisejících s poskytováním služeb železniční dopravy, například závazků vůči společnosti pro železniční infrastrukturu. |
| --- | --- |

(39)

Za druhé, veškeré závazky, u nichž se plánuje vyrovnání, byly přímo spojeny s činností osobní a nákladní železniční dopravy a vznikly převážně jako úvěry na nákup dieselových a elektrických vícevozových jednotek a na opravu a modernizaci nákladních vagonů ve vlastnictví společnosti a k uhrazení nesplacených závazků souvisejících s poskytováním služeb železniční dopravy, například závazků vůči společnosti pro železniční infrastrukturu.

| (40) | Za třetí, v roce 2016 byla společnost BDZ Holding nadměrně zadlužená a splňovala všechna kritéria stanovená v bulharských právních předpisech pro zahájení insolvenčního řízení. Nadměrná zadluženost bránila společnosti ve fungování na stabilním finančním základě. Společnost nebyla kvůli nahromaděným nesplaceným závazkům schopna uspokojovat své kapitálové potřeby z vlastních činností. Mezinárodní věřitelé společnosti odmítli schválit restrukturalizaci dluhů bez státní záruky, která by podle Bulharska pravděpodobně vedla k dalším obavám ohledně existence státní podpory. Obchodní plán společnosti BDZ Holding prokazuje, že vyrovnání dluhů, které vznikly před přistoupením, je nezbytné k zlepšení jejích finančních ukazatelů. |
| --- | --- |

(40)

Za třetí, v roce 2016 byla společnost BDZ Holding nadměrně zadlužená a splňovala všechna kritéria stanovená v bulharských právních předpisech pro zahájení insolvenčního řízení. Nadměrná zadluženost bránila společnosti ve fungování na stabilním finančním základě. Společnost nebyla kvůli nahromaděným nesplaceným závazkům schopna uspokojovat své kapitálové potřeby z vlastních činností. Mezinárodní věřitelé společnosti odmítli schválit restrukturalizaci dluhů bez státní záruky, která by podle Bulharska pravděpodobně vedla k dalším obavám ohledně existence státní podpory. Obchodní plán společnosti BDZ Holding prokazuje, že vyrovnání dluhů, které vznikly před přistoupením, je nezbytné k zlepšení jejích finančních ukazatelů.

| (41) | Za čtvrté, jediným cílem vyrovnání dluhů je zbavit společnost BDZ Holding dluhů, které vznikly před přistoupením Bulharska k Unii, a normalizovat finanční situaci společnosti. Vyrovnání těchto dluhů nepřesáhne přiměřenou míru nezbytnou k obnovení finanční životaschopnosti společnosti. |
| --- | --- |

(41)

Za čtvrté, jediným cílem vyrovnání dluhů je zbavit společnost BDZ Holding dluhů, které vznikly před přistoupením Bulharska k Unii, a normalizovat finanční situaci společnosti. Vyrovnání těchto dluhů nepřesáhne přiměřenou míru nezbytnou k obnovení finanční životaschopnosti společnosti.

| (42) | Za páté, vyrovnání závazků neposkytne společnosti BDZ Holding konkurenční výhodu, která by bránila vývoji účinné hospodářské soutěže na trhu. Vyrovnání závazků nezvýší kapacitu společnosti BDZ Holding ani nezmění její postavení na trhu či jí neumožní vstoupit na nové trhy v ostatních členských státech. Od vstupu na trh nebyly mimoto odrazeny nové hospodářské subjekty, jelikož v současnosti působí na bulharském trhu železniční dopravy kromě společnosti BDZ Cargo osm subjektů (11). |
| --- | --- |

(42)

Za páté, vyrovnání závazků neposkytne společnosti BDZ Holding konkurenční výhodu, která by bránila vývoji účinné hospodářské soutěže na trhu. Vyrovnání závazků nezvýší kapacitu společnosti BDZ Holding ani nezmění její postavení na trhu či jí neumožní vstoupit na nové trhy v ostatních členských státech. Od vstupu na trh nebyly mimoto odrazeny nové hospodářské subjekty, jelikož v současnosti působí na bulharském trhu železniční dopravy kromě společnosti BDZ Cargo osm subjektů (11).

11

| (43) | Bulharsko mimoto uvedlo, že složitá finanční situace společnosti omezovala její investiční možnosti. Kvůli nedostatečným zdrojům byly prováděny pouze základní opravy (běžné nebo havarijní) a větší opravy byly odkládány. Stáří 94 % osobních vozů činí více než 15 let a stáří 90 % nákladních vagonů činí více než 29 let. Stáří 90 % dieselových vícevozových jednotek a 45 % elektrických vícevozových jednotek činí více než 30 let. Produktivita vozového parku a lokomotiv, které patří společnosti, je podstatně nižší, než je průměr v Unii. Omezené opravy mají za následek trvalé zhoršování služeb železniční dopravy a rušení vlaků. |
| --- | --- |

(43)

Bulharsko mimoto uvedlo, že složitá finanční situace společnosti omezovala její investiční možnosti. Kvůli nedostatečným zdrojům byly prováděny pouze základní opravy (běžné nebo havarijní) a větší opravy byly odkládány. Stáří 94 % osobních vozů činí více než 15 let a stáří 90 % nákladních vagonů činí více než 29 let. Stáří 90 % dieselových vícevozových jednotek a 45 % elektrických vícevozových jednotek činí více než 30 let. Produktivita vozového parku a lokomotiv, které patří společnosti, je podstatně nižší, než je průměr v Unii. Omezené opravy mají za následek trvalé zhoršování služeb železniční dopravy a rušení vlaků.

| (44) | Bulharsko rovněž uvedlo, že společnosti BDZ Holding hrozilo donucovací opatření za účelem vymáhání dluhů, například prodej majetku nebo pozastavení bankovních účtů ze strany mezinárodních věřitelů, poté, co High Court of Justice v Londýně nařídil uhrazení pohledávek. |
| --- | --- |

(44)

Bulharsko rovněž uvedlo, že společnosti BDZ Holding hrozilo donucovací opatření za účelem vymáhání dluhů, například prodej majetku nebo pozastavení bankovních účtů ze strany mezinárodních věřitelů, poté, co High Court of Justice v Londýně nařídil uhrazení pohledávek.

4.3.   OPATŘENÍ č. 3: NEUHRAZENÍ DLUŽNÝCH ČÁSTEK SPRÁVCI INFRASTRUKTURY (SPOLEČNOSTI PRO ŽELEZNIČNÍ INFRASTRUKTURU) ZE STRANY SPOLEČNOSTI BDZ HOLDING A JEJÍCH DCEŘINÝCH SPOLEČNOSTÍ

OPATŘENÍ č. 3: NEUHRAZENÍ DLUŽNÝCH ČÁSTEK SPRÁVCI INFRASTRUKTURY (SPOLEČNOSTI PRO ŽELEZNIČNÍ INFRASTRUKTURU) ZE STRANY SPOLEČNOSTI BDZ HOLDING A JEJÍCH DCEŘINÝCH SPOLEČNOSTÍ

Přehled dluhů společnosti BDZ Holding vůči společnosti pro železniční infrastrukturu

Přehled dluhů společnosti BDZ Holding vůči společnosti pro železniční infrastrukturu

| (45) | V reakci na výzvu v rozhodnutí o zahájení řízení k poskytnutí informací ohledně toho, zda a jak vymáhala společnost pro železniční infrastrukturu dřívější dluhy a zda a jak zamýšlela získat zpět nebo vymáhat nesplacené pohledávky, Bulharsko tvrdilo, že společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti své dluhy vůči společnosti pro železniční infrastrukturu pravidelně splácely a stále splácejí. K doložení svého tvrzení poskytlo Bulharsko informace o vývoji částek, které společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti dlužily společnosti pro železniční infrastrukturu v souvislosti s poplatky za infrastrukturu, dodávkami elektřiny a jinými doplňkovými službami, jež byly vypočteny na základě ceníku poplatků společnosti pro železniční infrastrukturu, který platil pro všechny provozovatele železnic. |
| --- | --- |

(45)

V reakci na výzvu v rozhodnutí o zahájení řízení k poskytnutí informací ohledně toho, zda a jak vymáhala společnost pro železniční infrastrukturu dřívější dluhy a zda a jak zamýšlela získat zpět nebo vymáhat nesplacené pohledávky, Bulharsko tvrdilo, že společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti své dluhy vůči společnosti pro železniční infrastrukturu pravidelně splácely a stále splácejí. K doložení svého tvrzení poskytlo Bulharsko informace o vývoji částek, které společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti dlužily společnosti pro železniční infrastrukturu v souvislosti s poplatky za infrastrukturu, dodávkami elektřiny a jinými doplňkovými službami, jež byly vypočteny na základě ceníku poplatků společnosti pro železniční infrastrukturu, který platil pro všechny provozovatele železnic.

| (46) | Bulharsko uvedlo, že po vydání rozhodnutí o zahájení řízení, v období od listopadu 2011 do srpna 2016, uhradila společnost BDZ Holding společnosti pro železniční infrastrukturu celkovou částku ve výši 503,2 milionu BGN (257 milionů EUR). Platba se uskutečnila prostřednictvím bankovních převodů, započtení pohledávek společnosti pro železniční infrastrukturu vůči společnosti BDZ Holding a swapů dluhů za aktiva. |
| --- | --- |

(46)

Bulharsko uvedlo, že po vydání rozhodnutí o zahájení řízení, v období od listopadu 2011 do srpna 2016, uhradila společnost BDZ Holding společnosti pro železniční infrastrukturu celkovou částku ve výši 503,2 milionu BGN (257 milionů EUR). Platba se uskutečnila prostřednictvím bankovních převodů, započtení pohledávek společnosti pro železniční infrastrukturu vůči společnosti BDZ Holding a swapů dluhů za aktiva.

Opatření, která přijala společnost pro železniční infrastrukturu k vymáhání a/nebo zpětnému získání dlužných částek od společnosti BDZ Holding

Opatření, která přijala společnost pro železniční infrastrukturu k vymáhání a/nebo zpětnému získání dlužných částek od společnosti BDZ Holding

| (47) | Bulharsko tvrdí, že společnost pro železniční infrastrukturu podnikla veškeré potřebné kroky k vymáhání nesplacených závazků od společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností, aniž však zahájila soudní řízení. Bulharsko uvedlo, že se mezi společností pro železniční infrastrukturu a společností BDZ Holding pravidelně konaly schůzky, na nichž bylo projednáváno uhrazení nesplacených závazků. Společnost pro železniční infrastrukturu obdobně zasílala pravidelně dopisy, včetně notářsky ověřené upomínky (12), v nichž byla společnost BDZ Holding požádána o uhrazení nesplacených závazků a zaplacení úroků z prodlení (13). |
| --- | --- |

(47)

Bulharsko tvrdí, že společnost pro železniční infrastrukturu podnikla veškeré potřebné kroky k vymáhání nesplacených závazků od společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností, aniž však zahájila soudní řízení. Bulharsko uvedlo, že se mezi společností pro železniční infrastrukturu a společností BDZ Holding pravidelně konaly schůzky, na nichž bylo projednáváno uhrazení nesplacených závazků. Společnost pro železniční infrastrukturu obdobně zasílala pravidelně dopisy, včetně notářsky ověřené upomínky (12), v nichž byla společnost BDZ Holding požádána o uhrazení nesplacených závazků a zaplacení úroků z prodlení (13).

12

13

| (48) | Společnost pro železniční infrastrukturu účtovala u nesplacených závazků úroky z prodlení v souladu s nařízením Rady ministrů č. 100 o výpočtu zákonných úroků z prodlení v národní a zahraniční měně (14) (dále jen „nařízení č. 100“) ze dne 29. září 2012. Bulharsko uvedlo, že podle nařízení č. 100 sestává roční zákonný úrok z prodlení v BGN ze základní úrokové sazby Bulharské národní banky platné od 1. ledna nebo 1. července příslušného roku s připočtením rizikové prémie ve výši 10 %. V září 2016 činily splatné úroky 23,3 milionu BGN (12 milionů EUR). |
| --- | --- |

(48)

Společnost pro železniční infrastrukturu účtovala u nesplacených závazků úroky z prodlení v souladu s nařízením Rady ministrů č. 100 o výpočtu zákonných úroků z prodlení v národní a zahraniční měně (14) (dále jen „nařízení č. 100“) ze dne 29. září 2012. Bulharsko uvedlo, že podle nařízení č. 100 sestává roční zákonný úrok z prodlení v BGN ze základní úrokové sazby Bulharské národní banky platné od 1. ledna nebo 1. července příslušného roku s připočtením rizikové prémie ve výši 10 %. V září 2016 činily splatné úroky 23,3 milionu BGN (12 milionů EUR).

14

| (49) | Bulharsko tvrdí, že společnost pro železniční infrastrukturu jednala jako věřitel v tržním hospodářství, jelikož z ekonomického hlediska bylo rozumnější vymáhat nesplacené závazky uznané oběma stranami než zahájit konkurzní řízení a riskovat, že činnost dlužníka bude ukončena. Bulharsko uvedlo, že by společnost pro železniční infrastrukturu musela nést náklady soudního řízení ve výši 4 % požadované částky ve formě kolkovného. Pokud by bylo zahájeno soudní řízení, nemohla by společnost pro železniční infrastrukturu vymáhat svou pohledávku v plné výši, jelikož společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti by musely splatit veškeré své závazky bez přednostního pořadí určitého věřitele. Podle Bulharska jsou společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti významnými zákazníky společnosti pro železniční infrastrukturu, jak dokládá skutečnost, že v roce 2015 bylo možno 77 % příjmů společnosti pro železniční infrastrukturu přičíst společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem, proto by úpadek společnosti BDZ Holding měl negativní dopad na ziskovost společnosti pro železniční infrastrukturu a její schopnost náležitě udržovat vnitrostátní železniční síť. |
| --- | --- |

(49)

Bulharsko tvrdí, že společnost pro železniční infrastrukturu jednala jako věřitel v tržním hospodářství, jelikož z ekonomického hlediska bylo rozumnější vymáhat nesplacené závazky uznané oběma stranami než zahájit konkurzní řízení a riskovat, že činnost dlužníka bude ukončena. Bulharsko uvedlo, že by společnost pro železniční infrastrukturu musela nést náklady soudního řízení ve výši 4 % požadované částky ve formě kolkovného. Pokud by bylo zahájeno soudní řízení, nemohla by společnost pro železniční infrastrukturu vymáhat svou pohledávku v plné výši, jelikož společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti by musely splatit veškeré své závazky bez přednostního pořadí určitého věřitele. Podle Bulharska jsou společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti významnými zákazníky společnosti pro železniční infrastrukturu, jak dokládá skutečnost, že v roce 2015 bylo možno 77 % příjmů společnosti pro železniční infrastrukturu přičíst společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem, proto by úpadek společnosti BDZ Holding měl negativní dopad na ziskovost společnosti pro železniční infrastrukturu a její schopnost náležitě udržovat vnitrostátní železniční síť.

Dluhy společnosti pro železniční infrastrukturu vůči společnosti BDZ Holding

Dluhy společnosti pro železniční infrastrukturu vůči společnosti BDZ Holding

| (50) | Společnost pro železniční infrastrukturu dlužila finanční prostředky společnosti BDZ Holding za služby mimo jiné v souvislosti s cestovními průkazy a jízdenkami poskytovanými zaměstnancům společnosti pro železniční infrastrukturu a jejich rodinám zdarma či za sníženou cenu, pronájmem venkovních a vnitřních zařízení a prostor, které představovaly majetek společnosti BDZ Holding, dodávkami trakční energie, přepravou zboží po železnici, překládkou a obsluhou pracovních vlaků. Bulharsko uvedlo, že v období od roku 2008 do roku 2011 vznikly společnosti pro železniční infrastrukturu dluhy vůči společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem za poskytované služby v celkové výši 45 532 415 BGN (23,8 milionu EUR), jak je shrnuto v tabulce 3. V srpnu 2016 činily neuhrazené pohledávky společnosti pro železniční infrastrukturu vůči společnosti BDZ Holding 1 094 367 BGN (0,6 milionu EUR).

  Tabulka 3


  Dluhy společnosti pro železniční infrastrukturu vůči společnosti BDZ Holding za období 2008–2011











  Pohledávky společnosti pro železniční infrastrukturu v BGN | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BDZ Holding | 15 695 566 | 4 364 383 | 12 907 606 | 13 564 860 | 46 532 415 |

(50)

Společnost pro železniční infrastrukturu dlužila finanční prostředky společnosti BDZ Holding za služby mimo jiné v souvislosti s cestovními průkazy a jízdenkami poskytovanými zaměstnancům společnosti pro železniční infrastrukturu a jejich rodinám zdarma či za sníženou cenu, pronájmem venkovních a vnitřních zařízení a prostor, které představovaly majetek společnosti BDZ Holding, dodávkami trakční energie, přepravou zboží po železnici, překládkou a obsluhou pracovních vlaků. Bulharsko uvedlo, že v období od roku 2008 do roku 2011 vznikly společnosti pro železniční infrastrukturu dluhy vůči společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem za poskytované služby v celkové výši 45 532 415 BGN (23,8 milionu EUR), jak je shrnuto v tabulce 3. V srpnu 2016 činily neuhrazené pohledávky společnosti pro železniční infrastrukturu vůči společnosti BDZ Holding 1 094 367 BGN (0,6 milionu EUR).

Tabulka 3

Tabulka 3

Dluhy společnosti pro železniční infrastrukturu vůči společnosti BDZ Holding za období 2008–2011

Dluhy společnosti pro železniční infrastrukturu vůči společnosti BDZ Holding za období 2008–2011

Pohledávky společnosti pro železniční infrastrukturu v BGN

2008

2009

2010

2011

Celkem

BDZ Holding

15 695 566

4 364 383

12 907 606

13 564 860

46 532 415

Swapy dluhů za aktiva

Swapy dluhů za aktiva

| (51) | V reakci na výzvu v rozhodnutí o zahájení řízení k poskytnutí informací ohledně toho, zda a jak zamýšlela společnost pro železniční infrastrukturu získat zpět nebo vymáhat nesplacené dluhy, Bulharsko uvedlo, že společnost pro železniční infrastrukturu a společnost BDZ Holding uzavřely dne 1. prosince 2012 a 31. května 2013 dohody, v nichž obě společnosti uznaly určité vzájemné pohledávky a rozhodly se uhradit nesplacené závazky částečně prostřednictvím swapu dluhů za aktiva. Cílem swapu dluhů za aktiva bylo vyrovnání uznaných závazků společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností vůči společnosti pro železniční infrastrukturu poskytnutím majetku, který by byl pro společnost pro železniční infrastrukturu užitečný a měl náležitou úroveň likvidity. Tato transakce byla přípustná podle vnitrostátních právních předpisů, konkrétně podle § 65 odst. 2 zákona o smlouvách a závazcích, a jejím právním základem byla rozhodnutí Rady ministrů. |
| --- | --- |

(51)

V reakci na výzvu v rozhodnutí o zahájení řízení k poskytnutí informací ohledně toho, zda a jak zamýšlela společnost pro železniční infrastrukturu získat zpět nebo vymáhat nesplacené dluhy, Bulharsko uvedlo, že společnost pro železniční infrastrukturu a společnost BDZ Holding uzavřely dne 1. prosince 2012 a 31. května 2013 dohody, v nichž obě společnosti uznaly určité vzájemné pohledávky a rozhodly se uhradit nesplacené závazky částečně prostřednictvím swapu dluhů za aktiva. Cílem swapu dluhů za aktiva bylo vyrovnání uznaných závazků společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností vůči společnosti pro železniční infrastrukturu poskytnutím majetku, který by byl pro společnost pro železniční infrastrukturu užitečný a měl náležitou úroveň likvidity. Tato transakce byla přípustná podle vnitrostátních právních předpisů, konkrétně podle § 65 odst. 2 zákona o smlouvách a závazcích, a jejím právním základem byla rozhodnutí Rady ministrů.

| (52) | Bulharsko ve svém podání ze dne 7. listopadu 2016 zdůraznilo, že v období 2013–2016 činila celková výše vyměněných aktiv včetně DPH 25,9 milionu BGN (13,3 milionu EUR). První fáze swapu v hodnotě 23 milionů BGN (11,8 milionu EUR) byla provedena v prosinci 2013 na základě rozhodnutí Rady ministrů č. 481/12.8.2013. V prosinci 2015 a srpnu 2016 byly mimoto na základě rozhodnutí Rady ministrů č. 965/10.12.2015 a č. 626/29.7.2016 vyměněny nemovitosti za částky ve výši 1,1 milionu BGN (0,58 milionu EUR) resp. 1,8 milionu BGN (0,9 milionu EUR). Konkrétní aktiva, která byla předmětem swapů, byla stanovena předem podle potřeb stran s ohledem na jejich následné použití. Bulharsko uvedlo, že na tomto základě získala společnost pro železniční infrastrukturu šestnáct nemovitostí, k nimž patřila zařízení v trajektovém terminálu ve Varně a kancelářská budova ve Staré Zagoře. |
| --- | --- |

(52)

Bulharsko ve svém podání ze dne 7. listopadu 2016 zdůraznilo, že v období 2013–2016 činila celková výše vyměněných aktiv včetně DPH 25,9 milionu BGN (13,3 milionu EUR). První fáze swapu v hodnotě 23 milionů BGN (11,8 milionu EUR) byla provedena v prosinci 2013 na základě rozhodnutí Rady ministrů č. 481/12.8.2013. V prosinci 2015 a srpnu 2016 byly mimoto na základě rozhodnutí Rady ministrů č. 965/10.12.2015 a č. 626/29.7.2016 vyměněny nemovitosti za částky ve výši 1,1 milionu BGN (0,58 milionu EUR) resp. 1,8 milionu BGN (0,9 milionu EUR). Konkrétní aktiva, která byla předmětem swapů, byla stanovena předem podle potřeb stran s ohledem na jejich následné použití. Bulharsko uvedlo, že na tomto základě získala společnost pro železniční infrastrukturu šestnáct nemovitostí, k nimž patřila zařízení v trajektovém terminálu ve Varně a kancelářská budova ve Staré Zagoře.

| (53) | Bulharsko také uvedlo, že společnost pro železniční infrastrukturu rozhodovala o aktivech, o něž měla z obchodního hlediska zájem, nezávisle. K doložení tohoto tvrzení Bulharsko uvedlo, že v srpnu 2016 společnost pro železniční infrastrukturu odmítla navrhovanou kapitalizaci dluhu v souvislosti s určitými aktivy, a společnost BDZ proto vyměnila aktiva v hodnotě 1,8 milionu BGN (0,9 milionu EUR) namísto 10 milionů BGN (5,1 milionu EUR). Tento proces byl transparentní. Vyměněná aktiva byla oceněna nezávislými odhadci, kteří jsou držiteli osvědčení vydaných bulharskou Komorou nezávislých odhadců. Stanovení hodnoty aktiv se zakládalo na tržních zásadách a metodách v souladu s mezinárodními a evropskými normami oceňování stanovenými v bulharských právních předpisech. Podle Bulharska bylo možno tato aktiva prodat na trhu nemovitostí za orientační cenu stanovenou nezávislými odhadci. Konečné ceny schválené společností BDZ Holding a společností pro železniční infrastrukturu byly v podobné výši jako ceny stanovené v ocenění. |
| --- | --- |

(53)

Bulharsko také uvedlo, že společnost pro železniční infrastrukturu rozhodovala o aktivech, o něž měla z obchodního hlediska zájem, nezávisle. K doložení tohoto tvrzení Bulharsko uvedlo, že v srpnu 2016 společnost pro železniční infrastrukturu odmítla navrhovanou kapitalizaci dluhu v souvislosti s určitými aktivy, a společnost BDZ proto vyměnila aktiva v hodnotě 1,8 milionu BGN (0,9 milionu EUR) namísto 10 milionů BGN (5,1 milionu EUR). Tento proces byl transparentní. Vyměněná aktiva byla oceněna nezávislými odhadci, kteří jsou držiteli osvědčení vydaných bulharskou Komorou nezávislých odhadců. Stanovení hodnoty aktiv se zakládalo na tržních zásadách a metodách v souladu s mezinárodními a evropskými normami oceňování stanovenými v bulharských právních předpisech. Podle Bulharska bylo možno tato aktiva prodat na trhu nemovitostí za orientační cenu stanovenou nezávislými odhadci. Konečné ceny schválené společností BDZ Holding a společností pro železniční infrastrukturu byly v podobné výši jako ceny stanovené v ocenění.

| (54) | Bulharsko se tudíž domnívá, že společnost pro železniční infrastrukturu jednala jako věřitel v tržním hospodářství a že swapy dluhů za aktiva byly dohodnuty a provedeny za běžných tržních podmínek. |
| --- | --- |

(54)

Bulharsko se tudíž domnívá, že společnost pro železniční infrastrukturu jednala jako věřitel v tržním hospodářství a že swapy dluhů za aktiva byly dohodnuty a provedeny za běžných tržních podmínek.

4.4.   OPATŘENÍ č. 4: VRÁCENÍ CHYBNĚ VYÚČTOVANÉ DPH SPOLEČNOSTI BDZ HOLDING STÁTEM

OPATŘENÍ č. 4: VRÁCENÍ CHYBNĚ VYÚČTOVANÉ DPH SPOLEČNOSTI BDZ HOLDING STÁTEM

| (55) | Bulharsko uvedlo, že kvůli nesprávnému výkladu a použití platných vnitrostátních právních předpisů ze strany společnosti BDZ Holding odvedla společnost chybně DPH ve výši 72 milionů BGN (36,8 milionu EUR) u vyrovnávacích plateb za závazek veřejné služby za období od 1. prosince 2004 do 29. února 2008. Chyba byla zjištěna ve zprávě o auditu, který Národní agentura pro příjmy provedla v roce 2009. Bulharsko objasnilo, že společnost BDZ Holding podnikla potřebné právní kroky podle zákona o daních a pojištění (dále jen „DOPK“) za účelem zpětného získání nesprávně odvedené DPH prostřednictvím jejího vrácení. Výše nesprávně odvedené daně byla stanovena ve výnosech vydaných vnitrostátní daňovou správou. |
| --- | --- |

(55)

Bulharsko uvedlo, že kvůli nesprávnému výkladu a použití platných vnitrostátních právních předpisů ze strany společnosti BDZ Holding odvedla společnost chybně DPH ve výši 72 milionů BGN (36,8 milionu EUR) u vyrovnávacích plateb za závazek veřejné služby za období od 1. prosince 2004 do 29. února 2008. Chyba byla zjištěna ve zprávě o auditu, který Národní agentura pro příjmy provedla v roce 2009. Bulharsko objasnilo, že společnost BDZ Holding podnikla potřebné právní kroky podle zákona o daních a pojištění (dále jen „DOPK“) za účelem zpětného získání nesprávně odvedené DPH prostřednictvím jejího vrácení. Výše nesprávně odvedené daně byla stanovena ve výnosech vydaných vnitrostátní daňovou správou.

| (56) | Bulharsko dále uvedlo, že společnost byla plněním závazku veřejné služby pověřena prostřednictvím smlouvy o závazku veřejné služby ze dne 29. června 2004, která byla mezi bulharským ministerstvem dopravy a spojů a společností BDZ Holding podepsána v září 2004. Vyrovnávací platba za závazek veřejné služby podle smlouvy o závazku veřejné služby byla poskytnuta za účelem náhrady ztrát vzniklých při poskytování dopravních služeb. Podle smluvních podmínek mimoto poskytování služby a vyrovnávací platba podléhaly splnění požadavků týkajících se počtů vlaků, sedadel a hodin. Vyrovnávací platbu bylo navíc možno snížit, pokud by nebyly splněny stanovené požadavky týkající se kilometrů, sedadel a hodin. |
| --- | --- |

(56)

Bulharsko dále uvedlo, že společnost byla plněním závazku veřejné služby pověřena prostřednictvím smlouvy o závazku veřejné služby ze dne 29. června 2004, která byla mezi bulharským ministerstvem dopravy a spojů a společností BDZ Holding podepsána v září 2004. Vyrovnávací platba za závazek veřejné služby podle smlouvy o závazku veřejné služby byla poskytnuta za účelem náhrady ztrát vzniklých při poskytování dopravních služeb. Podle smluvních podmínek mimoto poskytování služby a vyrovnávací platba podléhaly splnění požadavků týkajících se počtů vlaků, sedadel a hodin. Vyrovnávací platbu bylo navíc možno snížit, pokud by nebyly splněny stanovené požadavky týkající se kilometrů, sedadel a hodin.

| (57) | Bulharsko objasnilo, že podle § 29 zákona o dani z přidané hodnoty (dále jen „ZDDS“), který platil do 31. prosince 2006, zahrnuje základ daně v případě poskytování služeb rovněž veškeré finanční prostředky, které poskytovatel služeb obdržel a absorboval a které přímo souvisejí s poskytováním těchto služeb, včetně dotací. Bulharsko dále objasnilo, že podle § 20 odst. 6 zákona ZDDS je třeba veškeré finanční prostředky (např. dotace) přímo související s dodávkami zboží nebo poskytováním služeb považovat za granty ze státního rozpočtu nebo od jiného subjektu, které představují dodatečnou platbu za zboží nebo služby. Na základě výkazů Národní agentury pro příjmy (15) Bulharsko uvedlo, že dotace, které byly obdrženy na pokrytí ztrát nebo nákladů či na pořízení aktiv, nespadají do oblasti působnosti zákona ZDDS, což platí i pro smlouvu o závazku veřejné služby. Bulharsko v této souvislosti objasnilo, že vnitrostátní předpisy umožňovaly vrácení DPH na základě platebního výměru DPH vydaného daňovými orgány po následném ověření a revizi. Bulharsko rovněž tvrdilo, že před přistoupením Bulharska k Unii nemělo povinnost harmonizovat plně své právní předpisy v oblasti DPH. |
| --- | --- |

(57)

Bulharsko objasnilo, že podle § 29 zákona o dani z přidané hodnoty (dále jen „ZDDS“), který platil do 31. prosince 2006, zahrnuje základ daně v případě poskytování služeb rovněž veškeré finanční prostředky, které poskytovatel služeb obdržel a absorboval a které přímo souvisejí s poskytováním těchto služeb, včetně dotací. Bulharsko dále objasnilo, že podle § 20 odst. 6 zákona ZDDS je třeba veškeré finanční prostředky (např. dotace) přímo související s dodávkami zboží nebo poskytováním služeb považovat za granty ze státního rozpočtu nebo od jiného subjektu, které představují dodatečnou platbu za zboží nebo služby. Na základě výkazů Národní agentury pro příjmy (15) Bulharsko uvedlo, že dotace, které byly obdrženy na pokrytí ztrát nebo nákladů či na pořízení aktiv, nespadají do oblasti působnosti zákona ZDDS, což platí i pro smlouvu o závazku veřejné služby. Bulharsko v této souvislosti objasnilo, že vnitrostátní předpisy umožňovaly vrácení DPH na základě platebního výměru DPH vydaného daňovými orgány po následném ověření a revizi. Bulharsko rovněž tvrdilo, že před přistoupením Bulharska k Unii nemělo povinnost harmonizovat plně své právní předpisy v oblasti DPH.

15

| (58) | Podle Bulharska byly od 1. ledna 2007, kdy vstoupil v platnost nový zákon ZDDS, bulharské právní předpisy v oblasti DPH plně harmonizovány se směrnicí 2006/112/ES. Bulharsko dále uvedlo, že podle § 26 odst. 3 nového zákona ZDDS zahrnuje základ daně v případě poskytování služeb rovněž veškeré finanční prostředky (např. dotace), které poskytovatel služeb obdržel a absorboval a které přímo souvisejí s poskytováním těchto služeb. Bulharsko dále objasnilo, že podle nového zákona ZDDS je třeba veškeré finanční prostředky (např. dotace) přímo související s dodávkami zboží nebo poskytováním služeb považovat za granty ze státního rozpočtu nebo od jiného subjektu, které představují dodatečnou platbu za zboží nebo služby. Podle Bulharska však dotace obdržené k pokrytí ztrát nebo výdajů, včetně pořízení či likvidace aktiv, do oblasti působnosti nového zákona ZDDS nespadají. |
| --- | --- |

(58)

Podle Bulharska byly od 1. ledna 2007, kdy vstoupil v platnost nový zákon ZDDS, bulharské právní předpisy v oblasti DPH plně harmonizovány se směrnicí 2006/112/ES. Bulharsko dále uvedlo, že podle § 26 odst. 3 nového zákona ZDDS zahrnuje základ daně v případě poskytování služeb rovněž veškeré finanční prostředky (např. dotace), které poskytovatel služeb obdržel a absorboval a které přímo souvisejí s poskytováním těchto služeb. Bulharsko dále objasnilo, že podle nového zákona ZDDS je třeba veškeré finanční prostředky (např. dotace) přímo související s dodávkami zboží nebo poskytováním služeb považovat za granty ze státního rozpočtu nebo od jiného subjektu, které představují dodatečnou platbu za zboží nebo služby. Podle Bulharska však dotace obdržené k pokrytí ztrát nebo výdajů, včetně pořízení či likvidace aktiv, do oblasti působnosti nového zákona ZDDS nespadají.

| (59) | Podle Bulharska byla chyba spočívající v nesprávném vyúčtování DPH u příjmů plynoucích z poskytování služeb představujících závazek veřejné služby za období od 1. prosince 2004 do 29. února 2008 odhalena příslušnými daňovými orgány v průběhu kontroly. Bulharsko v této souvislosti objasnilo, že tato zjištění příslušných daňových orgánů vedla k rozhodnutím nařizujícím vrácení a zprávě o daňovém auditu č. 29010038 ze dne 7. února 2011 v souladu s bulharským zákonem o daních a pojištění (16). Bulharsko také objasnilo, že postupy vrácení DPH byly stanoveny v § 128 a § 129 bulharského zákona o daních a pojištění. |
| --- | --- |

(59)

Podle Bulharska byla chyba spočívající v nesprávném vyúčtování DPH u příjmů plynoucích z poskytování služeb představujících závazek veřejné služby za období od 1. prosince 2004 do 29. února 2008 odhalena příslušnými daňovými orgány v průběhu kontroly. Bulharsko v této souvislosti objasnilo, že tato zjištění příslušných daňových orgánů vedla k rozhodnutím nařizujícím vrácení a zprávě o daňovém auditu č. 29010038 ze dne 7. února 2011 v souladu s bulharským zákonem o daních a pojištění (16). Bulharsko také objasnilo, že postupy vrácení DPH byly stanoveny v § 128 a § 129 bulharského zákona o daních a pojištění.

16

| (60) | Podle Bulharska proto vrácení chybně vyúčtované DPH nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(60)

Podle Bulharska proto vrácení chybně vyúčtované DPH nepředstavuje státní podporu.

5.   ZPĚTVZETÍ OZNÁMENÍ

ZPĚTVZETÍ OZNÁMENÍ

| (61) | Jak je uvedeno v 32. a 34. bodě odůvodnění, Bulharsko vzalo své oznámení týkající se podpory na restrukturalizaci společnosti BDZ Holding (opatření č. 1) zpět. Bulharsko uvedlo, že místo toho zamýšlí vyrovnat dluhy, které společnosti BDZ Holding vznikly před přistoupením Bulharska k Unii dne 1. ledna 2007 (opatření č. 2). |
| --- | --- |

(61)

Jak je uvedeno v 32. a 34. bodě odůvodnění, Bulharsko vzalo své oznámení týkající se podpory na restrukturalizaci společnosti BDZ Holding (opatření č. 1) zpět. Bulharsko uvedlo, že místo toho zamýšlí vyrovnat dluhy, které společnosti BDZ Holding vznikly před přistoupením Bulharska k Unii dne 1. ledna 2007 (opatření č. 2).

| (62) | Podle článku 10 nařízení Rady (EU) 2015/1589 může dotčený členský stát vzít oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o podpoře zpět. Podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2015/1589 musí Komise v případech, kdy již zahájila formální vyšetřovací řízení, toto řízení ukončit, je-li oznámení vzato zpět. |
| --- | --- |

(62)

Podle článku 10 nařízení Rady (EU) 2015/1589 může dotčený členský stát vzít oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o podpoře zpět. Podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2015/1589 musí Komise v případech, kdy již zahájila formální vyšetřovací řízení, toto řízení ukončit, je-li oznámení vzato zpět.

| (63) | Komise bere na vědomí, že podpora na restrukturalizaci nebyla dosud poskytnuta. Jelikož Bulharsko vzalo své oznámení zpět a neposkytne podporu na restrukturalizaci společnosti BDZ Holding ve výši 550 milionů BGN, formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy by s ohledem na oznámené opatření týkající se podpory na restrukturalizaci mělo být ukončeno. |
| --- | --- |

(63)

Komise bere na vědomí, že podpora na restrukturalizaci nebyla dosud poskytnuta. Jelikož Bulharsko vzalo své oznámení zpět a neposkytne podporu na restrukturalizaci společnosti BDZ Holding ve výši 550 milionů BGN, formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy by s ohledem na oznámené opatření týkající se podpory na restrukturalizaci mělo být ukončeno.

6.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

POSOUZENÍ OPATŘENÍ

| (64) | V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem...“. |
| --- | --- |

(64)

V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem...“.

| (65) | Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní. Aby bylo proto možno určit, zda opatření státu představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být splněny všechny tyto podmínky:






  a) | příjemce je podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, což znamená, že vykonává hospodářskou činnost; |
| --- | --- | --- |

(65)

Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní. Aby bylo proto možno určit, zda opatření státu představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být splněny všechny tyto podmínky:

a)

příjemce je podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, což znamená, že vykonává hospodářskou činnost;

| b) | opatření je financováno ze státních prostředků a lze je přičíst státu; |
| --- | --- |

b)

opatření je financováno ze státních prostředků a lze je přičíst státu;

| c) | poskytuje hospodářskou výhodu; |
| --- | --- |

c)

poskytuje hospodářskou výhodu;

| d) | tato výhoda je selektivní; |
| --- | --- |

d)

tato výhoda je selektivní;

| e) | předmětné opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

e)

předmětné opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy.

6.1.   OPATŘENÍ č. 2: VYROVNÁNÍ DLUHŮ VZNIKLÝCH PŘED ROKEM 2007

OPATŘENÍ č. 2: VYROVNÁNÍ DLUHŮ VZNIKLÝCH PŘED ROKEM 2007

6.1.1.   EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SMLOUVY O FUNGOVÁNÍ EVROPSKÉ UNIE (DÁLE JEN „SMLOUVA“)

6.1.1.1.   
  Hospodářská činnost a pojem podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy

Hospodářská činnost a pojem podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy

| (66) | Podle ustálené judikatury musí Komise nejprve zjistit, kdo bude příjemcem či příjemci opatření č. 2. V čl. 107 odst. 1 Smlouvy se v definici příjemce podpory odkazuje na pojem podnik. Soudy Unie potvrdily, že podnikem ve smyslu tohoto ustanovení nemusí být nutně jedna právnická osoba, nýbrž že může zahrnovat skupinu podniků (17). Rozhodujícím kritériem při určování, zda se jedná o podnik ve smyslu zmíněného ustanovení, je to, zda je zúčastněna nějaká „hospodářská jednotka“. Hospodářskou jednotku může tvořit více právnických osob. Tato hospodářská jednotka se pak považuje za relevantní podnik. Soudy Unie v této souvislosti považují za relevantní existenci kontrolního podílu a jiných funkčních, ekonomických a organických vazeb (18). |
| --- | --- |

(66)

Podle ustálené judikatury musí Komise nejprve zjistit, kdo bude příjemcem či příjemci opatření č. 2. V čl. 107 odst. 1 Smlouvy se v definici příjemce podpory odkazuje na pojem podnik. Soudy Unie potvrdily, že podnikem ve smyslu tohoto ustanovení nemusí být nutně jedna právnická osoba, nýbrž že může zahrnovat skupinu podniků (17). Rozhodujícím kritériem při určování, zda se jedná o podnik ve smyslu zmíněného ustanovení, je to, zda je zúčastněna nějaká „hospodářská jednotka“. Hospodářskou jednotku může tvořit více právnických osob. Tato hospodářská jednotka se pak považuje za relevantní podnik. Soudy Unie v této souvislosti považují za relevantní existenci kontrolního podílu a jiných funkčních, ekonomických a organických vazeb (18).

17

hospodářská jednotka

18

| (67) | V daném případě Bulharsko uvedlo, že právním subjektem, jehož dluhy vzniklé před rokem 2007 budou vyrovnány, je společnost BZD Holding. Jak je uvedeno v 34., 35. a 36. bodě odůvodnění, Bulharsko se domnívá, že společnost BDZ Holding je jediným příjemcem opatření č. 2. Řada prvků však naznačuje, že příslušný podnik není omezen na právnickou osobu samotné společnosti BDZ Holding. |
| --- | --- |

(67)

V daném případě Bulharsko uvedlo, že právním subjektem, jehož dluhy vzniklé před rokem 2007 budou vyrovnány, je společnost BZD Holding. Jak je uvedeno v 34., 35. a 36. bodě odůvodnění, Bulharsko se domnívá, že společnost BDZ Holding je jediným příjemcem opatření č. 2. Řada prvků však naznačuje, že příslušný podnik není omezen na právnickou osobu samotné společnosti BDZ Holding.

| (68) | Za prvé, pokud jde o vlastnické vztahy, je třeba uvést, že společnost BDZ Holding vlastní ve společnostech BDZ Passenger a BDZ Cargo veškeré podíly. Společnost BDZ Holding proto kontroluje veškeré podnikatelské činnosti společností BDZ Passenger a BDZ Cargo, stanoví společnou strategii řízení a určuje cíle pro obě dceřiné společnosti. |
| --- | --- |

(68)

Za prvé, pokud jde o vlastnické vztahy, je třeba uvést, že společnost BDZ Holding vlastní ve společnostech BDZ Passenger a BDZ Cargo veškeré podíly. Společnost BDZ Holding proto kontroluje veškeré podnikatelské činnosti společností BDZ Passenger a BDZ Cargo, stanoví společnou strategii řízení a určuje cíle pro obě dceřiné společnosti.

| (69) | Za druhé, hlavním účelem prvotních úvěrů byl nákup a oprava majetku používaného společnostmi BDZ Cargo i BDZ Passenger, například lokomotiv, nákladních vagonů a osobních vozů. Vyrovnání dluhů se proto týká služeb železniční dopravy, které poskytují obě dceřiné společnosti. Zatímco po reorganizaci v roce 2007 vlastnila vozový park společnost BDZ Holding a pronajímala jej společnostem BDZ Cargo a BDZ Passenger, po reorganizaci v roce 2011 byl vozový park převeden na dceřiné společnosti BDZ Cargo a BDZ Passenger (viz 12. a 13. bod odůvodnění). Opatření č. 2, které bylo provedeno za účelem vyrovnání dluhů v souvislosti s financováním vozového parku, ve skutečnosti zvýhodňuje společnosti BDZ Cargo a BDZ Passenger. |
| --- | --- |

(69)

Za druhé, hlavním účelem prvotních úvěrů byl nákup a oprava majetku používaného společnostmi BDZ Cargo i BDZ Passenger, například lokomotiv, nákladních vagonů a osobních vozů. Vyrovnání dluhů se proto týká služeb železniční dopravy, které poskytují obě dceřiné společnosti. Zatímco po reorganizaci v roce 2007 vlastnila vozový park společnost BDZ Holding a pronajímala jej společnostem BDZ Cargo a BDZ Passenger, po reorganizaci v roce 2011 byl vozový park převeden na dceřiné společnosti BDZ Cargo a BDZ Passenger (viz 12. a 13. bod odůvodnění). Opatření č. 2, které bylo provedeno za účelem vyrovnání dluhů v souvislosti s financováním vozového parku, ve skutečnosti zvýhodňuje společnosti BDZ Cargo a BDZ Passenger.

| (70) | Na základě těchto úvah je třeba za příjemce opatření k vyrovnání dluhů považovat kromě společnosti BDZ Holding i dceřiné společnosti BDZ Passenger a BDZ Cargo. Z popisu činností společností BDZ Passenger a BDZ Cargo v oddíle 2.1 vyplývá, že obě společnosti jsou jedinou hospodářskou jednotkou, kterou ovládá společnost BDZ Holding, a obě společnosti poskytují v Bulharsku služby za úplatu. Komise se tudíž domnívá, že v důsledku poskytování služeb osobní a nákladní dopravy a řízení a koordinace těchto činností vykonávají společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti BDZ Passenger a BDZ Cargo hospodářskou činnost, a představují proto podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(70)

Na základě těchto úvah je třeba za příjemce opatření k vyrovnání dluhů považovat kromě společnosti BDZ Holding i dceřiné společnosti BDZ Passenger a BDZ Cargo. Z popisu činností společností BDZ Passenger a BDZ Cargo v oddíle 2.1 vyplývá, že obě společnosti jsou jedinou hospodářskou jednotkou, kterou ovládá společnost BDZ Holding, a obě společnosti poskytují v Bulharsku služby za úplatu. Komise se tudíž domnívá, že v důsledku poskytování služeb osobní a nákladní dopravy a řízení a koordinace těchto činností vykonávají společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti BDZ Passenger a BDZ Cargo hospodářskou činnost, a představují proto podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.1.1.2.   
  Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (71) | Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu (19). |
| --- | --- |

(71)

Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu (19).

19

| (72) | Vyrovnání dluhů bude financováno přímo z bulharského státního rozpočtu a bude provedeno ústředními orgány zmíněného členského státu. |
| --- | --- |

(72)

Vyrovnání dluhů bude financováno přímo z bulharského státního rozpočtu a bude provedeno ústředními orgány zmíněného členského státu.

| (73) | Vyrovnání dluhů proto zahrnuje využití státních prostředků, o němž rozhodl stát a které je přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(73)

Vyrovnání dluhů proto zahrnuje využití státních prostředků, o němž rozhodl stát a které je přičitatelné státu.

6.1.1.3.   
  Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

| (74) | Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nebyl schopen získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu (20). Důležitý je pouze účinek opatření na podnik, nikoli důvod ani cíl státního zásahu (21). |
| --- | --- |

(74)

Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nebyl schopen získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu (20). Důležitý je pouze účinek opatření na podnik, nikoli důvod ani cíl státního zásahu (21).

20

21

| (75) | V tomto případě vyrovná Bulharsko dluhy ve výši 223,45 milionu BGN (114,25 milionu EUR), které jsou přímo spojeny s činností společnosti BDZ Holding v oblasti železniční dopravy. Žádný obezřetný subjekt v tržním hospodářství by nevyrovnal závazky v této výši bez jakéhokoli protiplnění. Opatření mimoto osvobodí společnost BDZ Holding od jejích povinností týkajících se splácení dluhů, čímž uvolní finanční prostředky, které mohou společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti využít k rozvoji svých činností a zlepšení finančních ukazatelů. |
| --- | --- |

(75)

V tomto případě vyrovná Bulharsko dluhy ve výši 223,45 milionu BGN (114,25 milionu EUR), které jsou přímo spojeny s činností společnosti BDZ Holding v oblasti železniční dopravy. Žádný obezřetný subjekt v tržním hospodářství by nevyrovnal závazky v této výši bez jakéhokoli protiplnění. Opatření mimoto osvobodí společnost BDZ Holding od jejích povinností týkajících se splácení dluhů, čímž uvolní finanční prostředky, které mohou společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti využít k rozvoji svých činností a zlepšení finančních ukazatelů.

| (76) | Vyvozuje se proto závěr, že rozhodnutí Bulharska o vyrovnání závazků společnosti BDZ Holding poskytne společnostem BDZ Holding, BDZ Passenger a BDZ Cargo hospodářskou výhodu, kterou by nezískaly za běžných tržních podmínek. |
| --- | --- |

(76)

Vyvozuje se proto závěr, že rozhodnutí Bulharska o vyrovnání závazků společnosti BDZ Holding poskytne společnostem BDZ Holding, BDZ Passenger a BDZ Cargo hospodářskou výhodu, kterou by nezískaly za běžných tržních podmínek.

6.1.1.4.   
  Selektivita

Selektivita

| (77) | Aby určité opatření státu spadalo do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Pojem státní podpora se tudíž vztahuje pouze na opatření, která selektivně zvýhodňují určité podniky. Vyrovnání dluhů zvýhodní pouze společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti, a je proto selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(77)

Aby určité opatření státu spadalo do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Pojem státní podpora se tudíž vztahuje pouze na opatření, která selektivně zvýhodňují určité podniky. Vyrovnání dluhů zvýhodní pouze společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti, a je proto selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Závěr

Závěr

| (78) | Vyvozuje se závěr, že plánované vyrovnání dluhů poskytne společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem BDZ Passenger a BDZ Cargo selektivní hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(78)

Vyvozuje se závěr, že plánované vyrovnání dluhů poskytne společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem BDZ Passenger a BDZ Cargo selektivní hospodářskou výhodu.

6.1.1.5.   
  Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Narušení hospodářské soutěže

Narušení hospodářské soutěže

| (79) | Předpokládá se, že narušení hospodářské soutěže ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy existuje tehdy, poskytne-li stát finanční výhodu určitému podniku v liberalizovaném odvětví, v němž existuje nebo může existovat hospodářská soutěž (22). |
| --- | --- |

(79)

Předpokládá se, že narušení hospodářské soutěže ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy existuje tehdy, poskytne-li stát finanční výhodu určitému podniku v liberalizovaném odvětví, v němž existuje nebo může existovat hospodářská soutěž (22).

22

| (80) | Bulharsko otevřelo trh železniční nákladní dopravy ostatním vnitrostátním subjektům usazeným v Bulharsku v roce 2002. Trh železniční nákladní dopravy v Unii byl poprvé otevřen hospodářské soutěži v transevropské železniční síti nákladní dopravy dne 15. března 2003 prostřednictvím prvního železničního balíčku (23). Druhý železniční balíček liberalizoval dne 1. ledna 2006 veškerou mezinárodní nákladní dopravu a od 1. ledna 2007 vnitrostátní železniční nákladní dopravu (24). Řada členských států však liberalizovala jednostranně své vnitrostátní trhy před tímto dnem. |
| --- | --- |

(80)

Bulharsko otevřelo trh železniční nákladní dopravy ostatním vnitrostátním subjektům usazeným v Bulharsku v roce 2002. Trh železniční nákladní dopravy v Unii byl poprvé otevřen hospodářské soutěži v transevropské železniční síti nákladní dopravy dne 15. března 2003 prostřednictvím prvního železničního balíčku (23). Druhý železniční balíček liberalizoval dne 1. ledna 2006 veškerou mezinárodní nákladní dopravu a od 1. ledna 2007 vnitrostátní železniční nákladní dopravu (24). Řada členských států však liberalizovala jednostranně své vnitrostátní trhy před tímto dnem.

23

24

| (81) | Podíl společnosti BDZ Cargo na bulharském trhu železniční nákladní dopravy v roce 2016 činil 43 %. Společnost BDZ Cargo na tomto trhu přímo soutěží s ostatními provozovateli nákladní železniční dopravy, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(81)

Podíl společnosti BDZ Cargo na bulharském trhu železniční nákladní dopravy v roce 2016 činil 43 %. Společnost BDZ Cargo na tomto trhu přímo soutěží s ostatními provozovateli nákladní železniční dopravy, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění.

| (82) | Co se týká osobní dopravy, od 1. ledna 2010 otevřel třetí železniční balíček trh mezinárodní osobní dopravy (25). Jelikož se týká pouze mezinárodní dopravy, nezahrnuje činnosti příjemců na těchto tratích. Jak stanovil Soudní dvůr ve svém rozsudku ve věci Altmark Trans, skutečnost, že dopravní podnik působí pouze v jednom členském státě, nevylučuje možnost toho, že podpora naruší obchod uvnitř Unie (26). V této souvislosti je třeba uvést, že od roku 1995 otevřela řada členských států jednostranně trh železniční osobní dopravy a že jakákoli výhoda poskytnutá společnosti působící v oblasti železniční dopravy v jednom členském státě může omezit možnost konkurenta z jiného členského státu obchodovat na tomto zeměpisném trhu. |
| --- | --- |

(82)

Co se týká osobní dopravy, od 1. ledna 2010 otevřel třetí železniční balíček trh mezinárodní osobní dopravy (25). Jelikož se týká pouze mezinárodní dopravy, nezahrnuje činnosti příjemců na těchto tratích. Jak stanovil Soudní dvůr ve svém rozsudku ve věci Altmark Trans, skutečnost, že dopravní podnik působí pouze v jednom členském státě, nevylučuje možnost toho, že podpora naruší obchod uvnitř Unie (26). V této souvislosti je třeba uvést, že od roku 1995 otevřela řada členských států jednostranně trh železniční osobní dopravy a že jakákoli výhoda poskytnutá společnosti působící v oblasti železniční dopravy v jednom členském státě může omezit možnost konkurenta z jiného členského státu obchodovat na tomto zeměpisném trhu.

25

26

| (83) | Komise proto vyvozuje závěr, že opatření naruší nebo může narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(83)

Komise proto vyvozuje závěr, že opatření naruší nebo může narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.

Ovlivnění obchodu mezi členskými státy

Ovlivnění obchodu mezi členskými státy

| (84) | Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitých podniků oproti jiným konkurenčním podnikům v rámci obchodu uvnitř Unie, je třeba mít za to, že tento obchod je podporou ovlivněn (27). Postačuje skutečnost, že příjemce podpory soutěží s ostatními podniky na trzích, které jsou otevřeny hospodářské soutěži (28). |
| --- | --- |

(84)

Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitých podniků oproti jiným konkurenčním podnikům v rámci obchodu uvnitř Unie, je třeba mít za to, že tento obchod je podporou ovlivněn (27). Postačuje skutečnost, že příjemce podpory soutěží s ostatními podniky na trzích, které jsou otevřeny hospodářské soutěži (28).

27

28

| (85) | V tomto případě soutěží příjemce při poskytování služeb s ostatními podniky poskytujícími dopravní služby na vnitřním trhu a některé tyto služby mají přeshraniční povahu. Selektivní hospodářská výhoda poskytnutá společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem prostřednictvím plánovaného vyrovnání dluhů proto posiluje jejich hospodářské postavení, jelikož zbaví provozovatele železniční dopravy dluhů, které vznikly před rokem 2007. Společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti budou proto poskytovat služby železniční dopravy na vnitřním trhu, aniž by nesly veškeré investiční a provozní náklady, které jim vznikly. |
| --- | --- |

(85)

V tomto případě soutěží příjemce při poskytování služeb s ostatními podniky poskytujícími dopravní služby na vnitřním trhu a některé tyto služby mají přeshraniční povahu. Selektivní hospodářská výhoda poskytnutá společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem prostřednictvím plánovaného vyrovnání dluhů proto posiluje jejich hospodářské postavení, jelikož zbaví provozovatele železniční dopravy dluhů, které vznikly před rokem 2007. Společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti budou proto poskytovat služby železniční dopravy na vnitřním trhu, aniž by nesly veškeré investiční a provozní náklady, které jim vznikly.

| (86) | Komise tudíž vyvozuje závěr, že plánované vyrovnání dluhů může ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(86)

Komise tudíž vyvozuje závěr, že plánované vyrovnání dluhů může ovlivnit obchod mezi členskými státy.

6.1.1.6.   
  Závěr

Závěr

| (87) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že vyrovnání dluhů, které Bulharsko zamýšlí provést, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(87)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že vyrovnání dluhů, které Bulharsko zamýšlí provést, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.1.2.   ZÁKONNOST PODPORY

| (88) | Podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(88)

Podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.

| (89) | Jelikož vyrovnání dluhů ve prospěch společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností nebylo dosud provedeno, má Komise za to, že Bulharsko dodrželo své povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy (29). |
| --- | --- |

(89)

Jelikož vyrovnání dluhů ve prospěch společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností nebylo dosud provedeno, má Komise za to, že Bulharsko dodrželo své povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy (29).

29

6.1.3.   SLUČITELNOST PODPORY

| (90) | Jelikož vyrovnání dluhů představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí Komise posoudit, zda lze dotyčnou podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(90)

Jelikož vyrovnání dluhů představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí Komise posoudit, zda lze dotyčnou podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.

| (91) | V čl. 107 odst. 3 Smlouvy jsou povoleny určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem. V čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy se stanoví: „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, lze považovat za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(91)

V čl. 107 odst. 3 Smlouvy jsou povoleny určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem. V čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy se stanoví: „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, lze považovat za slučitelné s vnitřním trhem.

| (92) | Oddíl 4 pokynů pro železnice poskytuje v tomto ohledu rámec pro posouzení toho, zda by měla Komise prohlásit podporu pro železniční podniky na vyrovnání dluhů za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(92)

Oddíl 4 pokynů pro železnice poskytuje v tomto ohledu rámec pro posouzení toho, zda by měla Komise prohlásit podporu pro železniční podniky na vyrovnání dluhů za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| (93) | Komise je s Bulharskem zajedno, pokud jde o použitelnost oddílu 4 pokynů pro železnice při posuzování slučitelnosti vyrovnání dluhů. V bodě 54 pokynů pro železnice je uvedeno, že „v souvislosti s článkem 9 směrnice [Rady] 91/440/EHS (30) se Komise mimo jiné domnívá, že pokud se vyrovnání vztahuje ke starším dluhům, vzniklým předtím, než v platnost vstoupila směrnice 2001/12/ES, která stanovila podmínky pro otevření daného odvětví hospodářské soutěži, je nutné, aby za určitých podmínek bylo možno takové podpory schválit [státem] navzdory chybějící finanční restrukturalizaci“. Podle bodu 56 pokynů pro železnice by se v případě členských států, které přistoupily k Unii po vstupu směrnice 2001/12/ES v platnost, mělo datum přistoupení považovat za den, od něhož se na tyto členské státy vztahuje zmíněná směrnice. Referenčním datem pro účely určení dluhů vzniklých před přistoupením, jež lze v souladu s pokyny pro železnice vyrovnat, je tudíž 1. leden 2007. |
| --- | --- |

(93)

Komise je s Bulharskem zajedno, pokud jde o použitelnost oddílu 4 pokynů pro železnice při posuzování slučitelnosti vyrovnání dluhů. V bodě 54 pokynů pro železnice je uvedeno, že „v souvislosti s článkem 9 směrnice [Rady] 91/440/EHS (30) se Komise mimo jiné domnívá, že pokud se vyrovnání vztahuje ke starším dluhům, vzniklým předtím, než v platnost vstoupila směrnice 2001/12/ES, která stanovila podmínky pro otevření daného odvětví hospodářské soutěži, je nutné, aby za určitých podmínek bylo možno takové podpory schválit [státem] navzdory chybějící finanční restrukturalizaci“. Podle bodu 56 pokynů pro železnice by se v případě členských států, které přistoupily k Unii po vstupu směrnice 2001/12/ES v platnost, mělo datum přistoupení považovat za den, od něhož se na tyto členské státy vztahuje zmíněná směrnice. Referenčním datem pro účely určení dluhů vzniklých před přistoupením, jež lze v souladu s pokyny pro železnice vyrovnat, je tudíž 1. leden 2007.

30

| (94) | Bulharsko tvrdí, že plánované vyrovnání dluhů splňuje všechny podmínky slučitelnosti stanovené v pokynech pro železnice. Komise musí tudíž toto tvrzení posoudit. Podle bodů 55 až 61 pokynů pro železnice lze podporu na vyrovnání dluhů, které vznikly před přistoupením Bulharska k Unii, považovat za slučitelnou s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, je-li splněno těchto pět kumulativních podmínek:






  a) | Za prvé musí být podpora určena na vyrovnání jasně stanovených a individualizovaných dluhů vzniklých přede dnem 15. března 2001, kdy vstoupila v platnost směrnice 2001/12/ES. Podpora nesmí v žádném případě překročit výši těchto dluhů. V případě členských států, které k Unii přistoupily po 15. březnu 2001, je referenčním datem den přistoupení k Unii. Logikou článku 9 směrnice 91/440/EHS přejímanou v následných směrnicích bylo totiž snížit zadluženost nahromaděnou za podmínek, kdy o otevření trhu na úrovni Společenství ještě nebylo rozhodnuto. |
| --- | --- | --- |

(94)

Bulharsko tvrdí, že plánované vyrovnání dluhů splňuje všechny podmínky slučitelnosti stanovené v pokynech pro železnice. Komise musí tudíž toto tvrzení posoudit. Podle bodů 55 až 61 pokynů pro železnice lze podporu na vyrovnání dluhů, které vznikly před přistoupením Bulharska k Unii, považovat za slučitelnou s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, je-li splněno těchto pět kumulativních podmínek:

a)

Za prvé musí být podpora určena na vyrovnání jasně stanovených a individualizovaných dluhů vzniklých přede dnem 15. března 2001, kdy vstoupila v platnost směrnice 2001/12/ES. Podpora nesmí v žádném případě překročit výši těchto dluhů. V případě členských států, které k Unii přistoupily po 15. březnu 2001, je referenčním datem den přistoupení k Unii. Logikou článku 9 směrnice 91/440/EHS přejímanou v následných směrnicích bylo totiž snížit zadluženost nahromaděnou za podmínek, kdy o otevření trhu na úrovni Společenství ještě nebylo rozhodnuto.

| b) | Za druhé musí dotčené dluhy být přímo spojeny s činností železniční dopravy nebo s řídícími činnostmi, výstavbou či využíváním železničních infrastruktur. [...] |
| --- | --- |

b)

Za druhé musí dotčené dluhy být přímo spojeny s činností železniční dopravy nebo s řídícími činnostmi, výstavbou či využíváním železničních infrastruktur. [...]

| c) | Za třetí se vyrovnání dluhů musí uskutečnit ve prospěch podniků potýkajících se s nadměrnou zadlužeností, která brání jejich zdravému finančnímu řízení. Podpora musí být potřebná pro ozdravění této situace v tom smyslu, že by předvídatelný vývoj hospodářské soutěže na trhu tomuto podniku v dohledném časovém rámci neumožnil ozdravit jeho finanční situaci. [...] |
| --- | --- |

c)

Za třetí se vyrovnání dluhů musí uskutečnit ve prospěch podniků potýkajících se s nadměrnou zadlužeností, která brání jejich zdravému finančnímu řízení. Podpora musí být potřebná pro ozdravění této situace v tom smyslu, že by předvídatelný vývoj hospodářské soutěže na trhu tomuto podniku v dohledném časovém rámci neumožnil ozdravit jeho finanční situaci. [...]

| d) | Za čtvrté nesmí podpora v tomto smyslu přesáhnout nezbytnou míru. [...] |
| --- | --- |

d)

Za čtvrté nesmí podpora v tomto smyslu přesáhnout nezbytnou míru. [...]

| e) | Za páté nesmí podnik vyrovnáním dluhů získat takovou konkurenční výhodu, která by bránila vývoji účinné hospodářské soutěže na trhu např. odrazováním jiných podniků či nových hospodářských subjektů od vstupu na vnitrostátní či regionální trh. |
| --- | --- |

e)

Za páté nesmí podnik vyrovnáním dluhů získat takovou konkurenční výhodu, která by bránila vývoji účinné hospodářské soutěže na trhu např. odrazováním jiných podniků či nových hospodářských subjektů od vstupu na vnitrostátní či regionální trh.

a)   Podpora musí být určena na vyrovnání jasně stanovených a individualizovaných dluhů vzniklých před přistoupením Bulharska k Unii

Podpora musí být určena na vyrovnání jasně stanovených a individualizovaných dluhů vzniklých před přistoupením Bulharska k Unii

| (95) | V pokynech pro železnice se vyžaduje, aby byly dluhy, které mají být vyrovnány, jasně stanoveny a individualizovány a aby v případě Bulharska vznikly před jeho přistoupením k EU. Z pokynů pro železnice vyplývá, že vyrovnat nelze souhrnné dluhy či dluhy, které nebyly stanoveny. Vyrovnání by nebylo přípustné například v případě plánovaného vyrovnání dluhů obecně, například „dluhů vůči všem dodavatelům“. Vyrovnání by nebylo obdobně přípustné v případě, že by se plánovalo vyrovnání veškerých dluhů vůči jednomu věřiteli, například „veškerých závazků vůči určité bance“, které vyplývají z různých prvků, jako je přečerpání, záruky či dlouhodobé půjčky, a to bez rozlišení. |
| --- | --- |

(95)

V pokynech pro železnice se vyžaduje, aby byly dluhy, které mají být vyrovnány, jasně stanoveny a individualizovány a aby v případě Bulharska vznikly před jeho přistoupením k EU. Z pokynů pro železnice vyplývá, že vyrovnat nelze souhrnné dluhy či dluhy, které nebyly stanoveny. Vyrovnání by nebylo přípustné například v případě plánovaného vyrovnání dluhů obecně, například „dluhů vůči všem dodavatelům“. Vyrovnání by nebylo obdobně přípustné v případě, že by se plánovalo vyrovnání veškerých dluhů vůči jednomu věřiteli, například „veškerých závazků vůči určité bance“, které vyplývají z různých prvků, jako je přečerpání, záruky či dlouhodobé půjčky, a to bez rozlišení.

| (96) | Bulharsko zamýšlí vyrovnat dluhy společnosti BDZ Holding ve výši 223,45 milionu BGN (114,25 milionu EUR). Jak je popsáno v 35. bodě odůvodnění a tabulce 2, částka ve výši 223,45 milionu BGN, která má být vyrovnána, vyplývá z finančních závazků vzniklých před přistoupením Bulharska k Unii, které nebyly splaceny ke dni přistoupení, nebo z následných dluhů, které vznikly společnosti BDZ Holding a které nahradily nebo refinancovaly dluhy vzniklé před přistoupením Bulharska k Unii, jak dokládá konsolidovaná účetní závěrka společnosti BDZ Holding za rok 2006 a/nebo informace o splátkách příslušných úvěrů. Veškeré dluhy, které mají být vyrovnány, lze individualizovat jako dluhy vyplývající z úvěrových smluv (finanční věřitelé KfW IPEX Bank, EBRD, IBRD) nebo z běžných smluvních vztahů s konkrétními poskytovateli služeb železniční infrastruktury (společnost pro železniční infrastrukturu) nebo dodavateli elektřiny (NEC AD), jež vznikly před přistoupením. |
| --- | --- |

(96)

Bulharsko zamýšlí vyrovnat dluhy společnosti BDZ Holding ve výši 223,45 milionu BGN (114,25 milionu EUR). Jak je popsáno v 35. bodě odůvodnění a tabulce 2, částka ve výši 223,45 milionu BGN, která má být vyrovnána, vyplývá z finančních závazků vzniklých před přistoupením Bulharska k Unii, které nebyly splaceny ke dni přistoupení, nebo z následných dluhů, které vznikly společnosti BDZ Holding a které nahradily nebo refinancovaly dluhy vzniklé před přistoupením Bulharska k Unii, jak dokládá konsolidovaná účetní závěrka společnosti BDZ Holding za rok 2006 a/nebo informace o splátkách příslušných úvěrů. Veškeré dluhy, které mají být vyrovnány, lze individualizovat jako dluhy vyplývající z úvěrových smluv (finanční věřitelé KfW IPEX Bank, EBRD, IBRD) nebo z běžných smluvních vztahů s konkrétními poskytovateli služeb železniční infrastruktury (společnost pro železniční infrastrukturu) nebo dodavateli elektřiny (NEC AD), jež vznikly před přistoupením.

| (97) | Totéž platí, pokud jde o individualizované dluhy společnosti BDZ Holding vůči držitelům dluhopisů z emise ISIN BG2100032072 ze dne 19. listopadu 2007 a ministerstvu financí poté, co se stalo věřitelem společnosti BDZ Holding (viz 35. a 36. bod odůvodnění a tabulka 2). Dluhy byly náležitě individualizovány a výnosy byly použity k refinancování jasně stanoveného dluhu vzniklého před přistoupením, který nemohla společnost BDZ Holding splatit a vyrovnat z vlastních zdrojů. Z toho vyplývá, že částky, které nejsou v současnosti uhrazeny, představují z ekonomického hlediska pouhý převod dřívějších dluhů. |
| --- | --- |

(97)

Totéž platí, pokud jde o individualizované dluhy společnosti BDZ Holding vůči držitelům dluhopisů z emise ISIN BG2100032072 ze dne 19. listopadu 2007 a ministerstvu financí poté, co se stalo věřitelem společnosti BDZ Holding (viz 35. a 36. bod odůvodnění a tabulka 2). Dluhy byly náležitě individualizovány a výnosy byly použity k refinancování jasně stanoveného dluhu vzniklého před přistoupením, který nemohla společnost BDZ Holding splatit a vyrovnat z vlastních zdrojů. Z toho vyplývá, že částky, které nejsou v současnosti uhrazeny, představují z ekonomického hlediska pouhý převod dřívějších dluhů.

| (98) | Jelikož dlužná částka ve výši 223,45 milionu BGN, jejíž vyrovnání se plánuje, vyplývá z jasně stanovených a individualizovaných dluhů, které vznikly před přistoupením Bulharska k EU, není nutné zaujmout stanovisko ohledně toho, zda lze podle pokynů pro železnice vyrovnat v souladu s právními předpisy i ostatní dluhy včetně rezerv a obchodních závazků společnosti BDZ Holding, které Bulharsko rovněž určilo jako dluhy vzniklé před přistoupením (tabulka č. 1 a 35. a 20. bod odůvodnění) a které odpovídají rozdílu mezi částkou ve výši 806,7 milionu BGN a částkou ve výši 223,45 milionu BGN. Dluhy odpovídající tomuto rozdílu jsou z oblasti působnosti tohoto rozhodnutí vyloučeny. |
| --- | --- |

(98)

Jelikož dlužná částka ve výši 223,45 milionu BGN, jejíž vyrovnání se plánuje, vyplývá z jasně stanovených a individualizovaných dluhů, které vznikly před přistoupením Bulharska k EU, není nutné zaujmout stanovisko ohledně toho, zda lze podle pokynů pro železnice vyrovnat v souladu s právními předpisy i ostatní dluhy včetně rezerv a obchodních závazků společnosti BDZ Holding, které Bulharsko rovněž určilo jako dluhy vzniklé před přistoupením (tabulka č. 1 a 35. a 20. bod odůvodnění) a které odpovídají rozdílu mezi částkou ve výši 806,7 milionu BGN a částkou ve výši 223,45 milionu BGN. Dluhy odpovídající tomuto rozdílu jsou z oblasti působnosti tohoto rozhodnutí vyloučeny.

| (99) | Vyvozuje se proto závěr, že cílem dotyčného opatření je vyrovnání jasně stanovených a individualizovaných dluhů ve výši 223,45 milionu BGN, které vznikly před přistoupením Bulharska k Unii. |
| --- | --- |

(99)

Vyvozuje se proto závěr, že cílem dotyčného opatření je vyrovnání jasně stanovených a individualizovaných dluhů ve výši 223,45 milionu BGN, které vznikly před přistoupením Bulharska k Unii.

b)   Dotčené dluhy musí být přímo spojeny s činností železniční dopravy nebo s řídícími činnostmi, výstavbou či využíváním železničních infrastruktur

Dotčené dluhy musí být přímo spojeny s činností železniční dopravy nebo s řídícími činnostmi, výstavbou či využíváním železničních infrastruktur

| (100) | Bulharsko uvedlo, že veškeré dluhy, které vznikly společnosti BDZ Holding, byly přímo spojeny s činnostmi osobní a nákladní železniční dopravy (viz 39. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(100)

Bulharsko uvedlo, že veškeré dluhy, které vznikly společnosti BDZ Holding, byly přímo spojeny s činnostmi osobní a nákladní železniční dopravy (viz 39. bod odůvodnění).

| (101) | Komise podotýká, že dluhy, které mají být vyrovnány, vznikly v souvislosti s financováním obnovy a oprav vozového parku, jako je nákup dieselových a elektrických vícevozových jednotek nebo modernizace nákladních vagonů ve vlastnictví společnosti. Dluhy, jako jsou nesplacené závazky vůči společnosti pro železniční infrastrukturu, rovněž financovaly poskytování služeb společnosti BDZ Holding v oblasti železniční dopravy. Tyto činnosti představují hlavní podnikání společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností, které je přímo spojeno s činností železniční dopravy. |
| --- | --- |

(101)

Komise podotýká, že dluhy, které mají být vyrovnány, vznikly v souvislosti s financováním obnovy a oprav vozového parku, jako je nákup dieselových a elektrických vícevozových jednotek nebo modernizace nákladních vagonů ve vlastnictví společnosti. Dluhy, jako jsou nesplacené závazky vůči společnosti pro železniční infrastrukturu, rovněž financovaly poskytování služeb společnosti BDZ Holding v oblasti železniční dopravy. Tyto činnosti představují hlavní podnikání společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností, které je přímo spojeno s činností železniční dopravy.

| (102) | Komise se proto domnívá, že dotyčné dluhy jsou přímo spojeny s činností železniční dopravy. |
| --- | --- |

(102)

Komise se proto domnívá, že dotyčné dluhy jsou přímo spojeny s činností železniční dopravy.

c)   Vyrovnání dluhů se musí uskutečnit ve prospěch podniků potýkajících se s nadměrnou zadlužeností, která brání jejich zdravému finančnímu řízení. Podpora musí být potřebná pro ozdravění této situace v tom smyslu, že by předvídatelný vývoj hospodářské soutěže na trhu tomuto podniku v dohledném časovém rámci neumožnil ozdravit jeho finanční situaci

Vyrovnání dluhů se musí uskutečnit ve prospěch podniků potýkajících se s nadměrnou zadlužeností, která brání jejich zdravému finančnímu řízení. Podpora musí být potřebná pro ozdravění této situace v tom smyslu, že by předvídatelný vývoj hospodářské soutěže na trhu tomuto podniku v dohledném časovém rámci neumožnil ozdravit jeho finanční situaci

Nadměrná zadluženost společnosti BDZ Holding, která brání jejímu zdravému finančnímu řízení

Nadměrná zadluženost společnosti BDZ Holding, která brání jejímu zdravému finančnímu řízení

| (103) | Bulharsko tvrdilo, že se společnost BDZ Holding považovala podle platných bulharských právních předpisů za insolventní a nadměrně zadluženou a že splňovala všechna kritéria stanovená v bulharských právních předpisech pro zahájení insolvenčního řízení. To představuje přesvědčivý důkaz nadměrné zadluženosti. Bulharsko dále uvedlo, že společnost nebyla kvůli své zadluženosti schopna plnit své finanční závazky. |
| --- | --- |

(103)

Bulharsko tvrdilo, že se společnost BDZ Holding považovala podle platných bulharských právních předpisů za insolventní a nadměrně zadluženou a že splňovala všechna kritéria stanovená v bulharských právních předpisech pro zahájení insolvenčního řízení. To představuje přesvědčivý důkaz nadměrné zadluženosti. Bulharsko dále uvedlo, že společnost nebyla kvůli své zadluženosti schopna plnit své finanční závazky.

| (104) | Celkové dluhy společnosti BDZ Holding ke dni 31. prosince 2006 činily 806,7 milionu BGN a představovaly 78 % celkového kapitálu společnosti BDZ Holding (vlastní kapitál a dluhy) s poměrem dluhu k vlastnímu kapitálu rovnajícímu se čtyřem. Finanční situace společnosti BDZ Holding se významně zhoršovala od roku 2007. V roce 2011 se poměr dluhu společnosti BDZ Holding k vlastnímu kapitálu zvýšil na více než 7,5 (9) a v roce 2012 dosáhl 14, v roce 2013 pak 15, v roce 2013 představoval –209 a v říjnu 2015 činil –33 (31). V říjnu 2015 představovaly mimoto nesplacené závazky společnosti BDZ Holding ve výši 499,1 milionu BGN (255 milionů EUR) 86 % účetní hodnoty aktiv ve výši 582,4 milionu BGN (298 milionů EUR). |
| --- | --- |

(104)

Celkové dluhy společnosti BDZ Holding ke dni 31. prosince 2006 činily 806,7 milionu BGN a představovaly 78 % celkového kapitálu společnosti BDZ Holding (vlastní kapitál a dluhy) s poměrem dluhu k vlastnímu kapitálu rovnajícímu se čtyřem. Finanční situace společnosti BDZ Holding se významně zhoršovala od roku 2007. V roce 2011 se poměr dluhu společnosti BDZ Holding k vlastnímu kapitálu zvýšil na více než 7,5 (9) a v roce 2012 dosáhl 14, v roce 2013 pak 15, v roce 2013 představoval –209 a v říjnu 2015 činil –33 (31). V říjnu 2015 představovaly mimoto nesplacené závazky společnosti BDZ Holding ve výši 499,1 milionu BGN (255 milionů EUR) 86 % účetní hodnoty aktiv ve výši 582,4 milionu BGN (298 milionů EUR).

31

| (105) | Komise dále podotýká, že navzdory skutečnosti, že v období od 1. ledna 2007 do 28. září 2016 uhradila společnost BDZ Holding nesplacené dluhy ve výši 724 milionů BGN (370 milionů EUR), nebyla schopna dostát plně svým finančním závazkům. Kvůli nesplaceným závazkům vůči mezinárodním věřitelům nařídil dne 20. července 2015 High Court of Justice v Londýně společnosti BDZ uhradit částku ve výši 66,7 milionu EUR (130,4 milionu BGN) s úrokem z prodlení ve výši 8 % ročně (32). |
| --- | --- |

(105)

Komise dále podotýká, že navzdory skutečnosti, že v období od 1. ledna 2007 do 28. září 2016 uhradila společnost BDZ Holding nesplacené dluhy ve výši 724 milionů BGN (370 milionů EUR), nebyla schopna dostát plně svým finančním závazkům. Kvůli nesplaceným závazkům vůči mezinárodním věřitelům nařídil dne 20. července 2015 High Court of Justice v Londýně společnosti BDZ uhradit částku ve výši 66,7 milionu EUR (130,4 milionu BGN) s úrokem z prodlení ve výši 8 % ročně (32).

32

| (106) | Vzhledem k nadměrné zadluženosti společnosti BDZ Holding by tato společnost bez vyrovnání dluhů čelila vážným potížím při plnění svých závazků a nakonec by mohla být zlikvidována. |
| --- | --- |

(106)

Vzhledem k nadměrné zadluženosti společnosti BDZ Holding by tato společnost bez vyrovnání dluhů čelila vážným potížím při plnění svých závazků a nakonec by mohla být zlikvidována.

| (107) | Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že společnost BDZ Holding čelí nadměrné zadluženosti, která brání jejímu zdravému finančnímu řízení. |
| --- | --- |

(107)

Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že společnost BDZ Holding čelí nadměrné zadluženosti, která brání jejímu zdravému finančnímu řízení.

Nezbytnost podpory

Nezbytnost podpory

| (108) | Podpora musí být mimoto potřebná pro ozdravění situace nadměrné zadluženosti v tom smyslu, že by předvídatelný vývoj hospodářské soutěže na trhu společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem v dohledném časovém rámci neumožnil ozdravit jejich finanční situaci. |
| --- | --- |

(108)

Podpora musí být mimoto potřebná pro ozdravění situace nadměrné zadluženosti v tom smyslu, že by předvídatelný vývoj hospodářské soutěže na trhu společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem v dohledném časovém rámci neumožnil ozdravit jejich finanční situaci.

| (109) | Kvůli své zadluženosti nebyla společnost BDZ Holding schopna dostát všem svým finančním závazkům a vykazovala výpadek investic do modernizace vozového parku. Vzhledem k výpadku investic do modernizace vozového parku a údržby je vozový park společnosti zastaralý a částečně nemoderní. Komise v tomto ohledu podotýká, že stáří 82 % vozů společnosti BDZ Passenger činí více než 20 let a stáří 74 % jejích lokomotiv činí více než 25 let. V roce 2015 bylo přibližně 50 % lokomotiv společnosti BDZ Cargo v opravě, nebo nebylo funkčních. Podobně nebylo v roce 2015 funkčních přibližně 51 % nákladních vagonů společnosti BDZ Cargo a vyžadovalo opravu. |
| --- | --- |

(109)

Kvůli své zadluženosti nebyla společnost BDZ Holding schopna dostát všem svým finančním závazkům a vykazovala výpadek investic do modernizace vozového parku. Vzhledem k výpadku investic do modernizace vozového parku a údržby je vozový park společnosti zastaralý a částečně nemoderní. Komise v tomto ohledu podotýká, že stáří 82 % vozů společnosti BDZ Passenger činí více než 20 let a stáří 74 % jejích lokomotiv činí více než 25 let. V roce 2015 bylo přibližně 50 % lokomotiv společnosti BDZ Cargo v opravě, nebo nebylo funkčních. Podobně nebylo v roce 2015 funkčních přibližně 51 % nákladních vagonů společnosti BDZ Cargo a vyžadovalo opravu.

| (110) | Bez podpory by společnost BDZ Holding nebyla schopna splácet dosud neuhrazené dluhy, které vznikly před přistoupením Bulharska k Unii, ani by nemohla použít vlastní zdroje k investicím do modernizace svého vozového parku. |
| --- | --- |

(110)

Bez podpory by společnost BDZ Holding nebyla schopna splácet dosud neuhrazené dluhy, které vznikly před přistoupením Bulharska k Unii, ani by nemohla použít vlastní zdroje k investicím do modernizace svého vozového parku.

| (111) | Pro ilustraci, na základě vykázaných příjmů společnosti v roce 2016 (336,2 milionu BGN) by bylo zapotřebí jednorázové zvýšení ceny a/nebo sazby v průměru o 66 %, pokud by všechny ostatní podmínky zůstaly stejné, k vytvoření provozních příjmů v krátkodobém horizontu ve výši 223,45 milionu EUR, jež jsou zapotřebí k splacení dluhů, které mají být vyrovnány. Dceřiné společnosti společnosti BDZ Holding však působí pouze v zeměpisné oblasti, která je celá způsobilá pro regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Značné zvýšení sazeb v těchto zeměpisných oblastech může mít silnější negativní sociální dopady než v bohatších regionech Unie. Hypotetické zvýšení sazeb na podporu příjmů společnosti BDZ Holding a k snížení jejích dluhů v potřebné míře, pokud by bylo vůbec možné z právního hlediska, co se týká služeb osobní dopravy, na něž se vztahuje závazek veřejné služby, a udržitelné z obchodního hlediska v konkurenčním prostředí, pokud jde o služby nákladní dopravy, by mohlo mít nepřiměřené sociální dopady na bulharské cestující v železniční dopravě nebo společnosti využívající služby nákladní dopravy poskytované společností BDZ. |
| --- | --- |

(111)

Pro ilustraci, na základě vykázaných příjmů společnosti v roce 2016 (336,2 milionu BGN) by bylo zapotřebí jednorázové zvýšení ceny a/nebo sazby v průměru o 66 %, pokud by všechny ostatní podmínky zůstaly stejné, k vytvoření provozních příjmů v krátkodobém horizontu ve výši 223,45 milionu EUR, jež jsou zapotřebí k splacení dluhů, které mají být vyrovnány. Dceřiné společnosti společnosti BDZ Holding však působí pouze v zeměpisné oblasti, která je celá způsobilá pro regionální podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Značné zvýšení sazeb v těchto zeměpisných oblastech může mít silnější negativní sociální dopady než v bohatších regionech Unie. Hypotetické zvýšení sazeb na podporu příjmů společnosti BDZ Holding a k snížení jejích dluhů v potřebné míře, pokud by bylo vůbec možné z právního hlediska, co se týká služeb osobní dopravy, na něž se vztahuje závazek veřejné služby, a udržitelné z obchodního hlediska v konkurenčním prostředí, pokud jde o služby nákladní dopravy, by mohlo mít nepřiměřené sociální dopady na bulharské cestující v železniční dopravě nebo společnosti využívající služby nákladní dopravy poskytované společností BDZ.

| (112) | Žádné jiné věrohodné hypotetické politické opatření než plánované vyrovnání dluhů by proto společnosti neumožnilo pokračovat v činnosti. Z toho vyplývá, že dotyčné opatření je potřebné pro ozdravění nadměrné zadluženosti společnosti BDZ Holding v tom smyslu, že by předvídatelný vývoj hospodářské soutěže na trhu společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem v dohledném časovém rámci neumožnil ozdravit jejich finanční situaci. |
| --- | --- |

(112)

Žádné jiné věrohodné hypotetické politické opatření než plánované vyrovnání dluhů by proto společnosti neumožnilo pokračovat v činnosti. Z toho vyplývá, že dotyčné opatření je potřebné pro ozdravění nadměrné zadluženosti společnosti BDZ Holding v tom smyslu, že by předvídatelný vývoj hospodářské soutěže na trhu společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem v dohledném časovém rámci neumožnil ozdravit jejich finanční situaci.

d)   Podpora nesmí v tomto smyslu přesáhnout nezbytnou míru

Podpora nesmí v tomto smyslu přesáhnout nezbytnou míru

| (113) | Komise uvádí, že vzhledem k finanční situaci společnosti BDZ Holding představuje výše dluhů, které mají být vyrovnány, nezbytné minimum k zajištění přežití společnosti a je předpokladem její finanční udržitelnosti. Tato částka je v zásadě zapotřebí pro uhrazení dlužných plateb věřitelům – mezinárodním finančním institucím a společnosti pro železniční infrastrukturu. Společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti mají dosud nesplacené závazky, které vznikly před 1. lednem 2007 a které by v případě, že by nebyly splaceny, mohly pro příjemce představovat hrozbu likvidace. Finanční ukazatele prokazují, že platby nelze v současnosti provést z vlastních zdrojů a že není možné reálně očekávat, že by společnost mohla zvýšit významně své sazby nebo ceny k dosažení vyšších příjmů v krátkodobém horizontu. |
| --- | --- |

(113)

Komise uvádí, že vzhledem k finanční situaci společnosti BDZ Holding představuje výše dluhů, které mají být vyrovnány, nezbytné minimum k zajištění přežití společnosti a je předpokladem její finanční udržitelnosti. Tato částka je v zásadě zapotřebí pro uhrazení dlužných plateb věřitelům – mezinárodním finančním institucím a společnosti pro železniční infrastrukturu. Společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti mají dosud nesplacené závazky, které vznikly před 1. lednem 2007 a které by v případě, že by nebyly splaceny, mohly pro příjemce představovat hrozbu likvidace. Finanční ukazatele prokazují, že platby nelze v současnosti provést z vlastních zdrojů a že není možné reálně očekávat, že by společnost mohla zvýšit významně své sazby nebo ceny k dosažení vyšších příjmů v krátkodobém horizontu.

| (114) | Komise mimoto bere na vědomí, že v době od přistoupení splatila společnost BDZ Holding závazky ve výši 166 milionů BGN, které vznikly před 1. lednem 2007, z vlastních zdrojů plynoucích především z prodeje aktiv. Jelikož tyto částky byly potenciálně způsobilé pro vyrovnání, lze přiměřeně usuzovat, že společnost BDZ Holding mohla použít tyto zdroje na rozvoj a modernizaci vozového parku a poskytovaných služeb. Společnost zaostávala za vývojem v odvětví železniční dopravy, pokud jde o technické vlastnosti a informační systémy. Jestliže společnost BDZ Holding využila při splacení části dluhů vzniklých před přistoupením i své vlastní zdroje, nelze mít za to, že vyrovnání dluhů přesahuje nezbytnou míru, a to i v případě, že společnost osvobozuje od povinností týkajících se splacení dluhů a poskytuje jí finanční prostor pro investice do modernizace nebo oprav. |
| --- | --- |

(114)

Komise mimoto bere na vědomí, že v době od přistoupení splatila společnost BDZ Holding závazky ve výši 166 milionů BGN, které vznikly před 1. lednem 2007, z vlastních zdrojů plynoucích především z prodeje aktiv. Jelikož tyto částky byly potenciálně způsobilé pro vyrovnání, lze přiměřeně usuzovat, že společnost BDZ Holding mohla použít tyto zdroje na rozvoj a modernizaci vozového parku a poskytovaných služeb. Společnost zaostávala za vývojem v odvětví železniční dopravy, pokud jde o technické vlastnosti a informační systémy. Jestliže společnost BDZ Holding využila při splacení části dluhů vzniklých před přistoupením i své vlastní zdroje, nelze mít za to, že vyrovnání dluhů přesahuje nezbytnou míru, a to i v případě, že společnost osvobozuje od povinností týkajících se splacení dluhů a poskytuje jí finanční prostor pro investice do modernizace nebo oprav.

| (115) | Vzhledem k těmto úvahám Komise konstatuje, že nelze mít za to, že provedené vyrovnání dluhů umožní společnosti BDZ Holding ocitnout se ve výhodnější situaci než řádně spravovaný průměrný podnik se stejným profilem činnosti. |
| --- | --- |

(115)

Vzhledem k těmto úvahám Komise konstatuje, že nelze mít za to, že provedené vyrovnání dluhů umožní společnosti BDZ Holding ocitnout se ve výhodnější situaci než řádně spravovaný průměrný podnik se stejným profilem činnosti.

e)   Podnik nesmí vyrovnáním dluhů získat takovou konkurenční výhodu, která by bránila vývoji účinné hospodářské soutěže na trhu např. odrazováním jiných podniků či nových hospodářských subjektů od vstupu na vnitrostátní či regionální trh

Podnik nesmí vyrovnáním dluhů získat takovou konkurenční výhodu, která by bránila vývoji účinné hospodářské soutěže na trhu např. odrazováním jiných podniků či nových hospodářských subjektů od vstupu na vnitrostátní či regionální trh

| (116) | Navrhované vyrovnání dluhů společnosti BDZ Holding pouze umožní normalizovat financování provozních činností společnosti a společnosti BDZ Holding ani jejím dceřiným společnostem neumožní rozšířit činnost či vstoupit na nové trhy. V tomto smyslu nebude podpora bránit vývoji účinné hospodářské soutěže na trhu. Podpora neovlivní postavení konkurentů na trhu a tito budou moci i nadále soutěžit se společností BDZ Holding za stejných podmínek. |
| --- | --- |

(116)

Navrhované vyrovnání dluhů společnosti BDZ Holding pouze umožní normalizovat financování provozních činností společnosti a společnosti BDZ Holding ani jejím dceřiným společnostem neumožní rozšířit činnost či vstoupit na nové trhy. V tomto smyslu nebude podpora bránit vývoji účinné hospodářské soutěže na trhu. Podpora neovlivní postavení konkurentů na trhu a tito budou moci i nadále soutěžit se společností BDZ Holding za stejných podmínek.

| (117) | Komise se rovněž domnívá, že vyrovnání dluhů nenaruší neúměrně hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy, jelikož společnosti BDZ Holding pouze umožní stabilizovat její finanční situaci, která byla narušena závazky, jež vznikly před liberalizací trhu. Komise taktéž konstatuje, že noví účastníci trhu nejsou odrazováni od vstupu na bulharský dopravní trh. Jak je popsáno v 15. a 42. bodě odůvodnění, kromě společnosti BDZ Cargo působí v současnosti na bulharském trhu železniční dopravy osm provozovatelů nákladní dopravy. Neexistují žádné důkazy, že by opatření k vyrovnání dluhů tuto situaci hospodářské soutěže změnilo. |
| --- | --- |

(117)

Komise se rovněž domnívá, že vyrovnání dluhů nenaruší neúměrně hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy, jelikož společnosti BDZ Holding pouze umožní stabilizovat její finanční situaci, která byla narušena závazky, jež vznikly před liberalizací trhu. Komise taktéž konstatuje, že noví účastníci trhu nejsou odrazováni od vstupu na bulharský dopravní trh. Jak je popsáno v 15. a 42. bodě odůvodnění, kromě společnosti BDZ Cargo působí v současnosti na bulharském trhu železniční dopravy osm provozovatelů nákladní dopravy. Neexistují žádné důkazy, že by opatření k vyrovnání dluhů tuto situaci hospodářské soutěže změnilo.

Závěr

Závěr

| (118) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že státní podpora ve formě vyrovnání dluhů (opatření č. 2) ve výši 223,45 milionu BGN (114,25 milionu EUR), jež Bulharsko zamýšlí provést, splňuje podmínky slučitelnosti s vnitřním trhem, které jsou stanoveny v kapitole IV pokynů pro železnice. |
| --- | --- |

(118)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že státní podpora ve formě vyrovnání dluhů (opatření č. 2) ve výši 223,45 milionu BGN (114,25 milionu EUR), jež Bulharsko zamýšlí provést, splňuje podmínky slučitelnosti s vnitřním trhem, které jsou stanoveny v kapitole IV pokynů pro železnice.

6.2.   OPATŘENÍ č. 3: NEUHRAZENÍ DLUŽNÝCH ČÁSTEK SPRÁVCI INFRASTRUKTURY (SPOLEČNOSTI PRO ŽELEZNIČNÍ INFRASTRUKTURU) ZE STRANY SPOLEČNOSTI BDZ HOLDING A JEJÍCH DCEŘINÝCH SPOLEČNOSTÍ

OPATŘENÍ č. 3: NEUHRAZENÍ DLUŽNÝCH ČÁSTEK SPRÁVCI INFRASTRUKTURY (SPOLEČNOSTI PRO ŽELEZNIČNÍ INFRASTRUKTURU) ZE STRANY SPOLEČNOSTI BDZ HOLDING A JEJÍCH DCEŘINÝCH SPOLEČNOSTÍ

| (119) | Jelikož Bulharsko neobjasnilo před vydáním rozhodnutí o zahájení řízení původ a vývoj nesplacených závazků společnosti BDZ Holding vůči společnosti pro železniční infrastrukturu, usuzovalo se, že nevymáhání těchto nesplacených závazků může zahrnovat státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(119)

Jelikož Bulharsko neobjasnilo před vydáním rozhodnutí o zahájení řízení původ a vývoj nesplacených závazků společnosti BDZ Holding vůči společnosti pro železniční infrastrukturu, usuzovalo se, že nevymáhání těchto nesplacených závazků může zahrnovat státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (120) | Podle informací, které Bulharsko poskytlo (viz oddíl 4.3), představovaly část nesplacených závazků společnosti BDZ Holding vůči společnosti pro železniční infrastrukturu závazky, jež společnosti vznikly před přistoupením Bulharska k Unii. Část těchto dluhů vzniklých před přistoupením (až do výše 26,3 milionu BGN) byla následně refinancována výnosy z emise dluhopisů dne 19. listopadu 2007, jež dosud představuje neuhrazený dluh, a proto podléhá posouzení v rámci „opatření č. 2: vyrovnání dluhů vzniklých před rokem 2007“ v oddíle 6.1. Jinými slovy, společnosti pro železniční infrastrukturu bylo zaplaceno. |
| --- | --- |

(120)

Podle informací, které Bulharsko poskytlo (viz oddíl 4.3), představovaly část nesplacených závazků společnosti BDZ Holding vůči společnosti pro železniční infrastrukturu závazky, jež společnosti vznikly před přistoupením Bulharska k Unii. Část těchto dluhů vzniklých před přistoupením (až do výše 26,3 milionu BGN) byla následně refinancována výnosy z emise dluhopisů dne 19. listopadu 2007, jež dosud představuje neuhrazený dluh, a proto podléhá posouzení v rámci „opatření č. 2: vyrovnání dluhů vzniklých před rokem 2007“ v oddíle 6.1. Jinými slovy, společnosti pro železniční infrastrukturu bylo zaplaceno.

| (121) | K vysvětlení situace v souvislosti s ostatními nesplacenými závazky Bulharsko mimoto poskytlo další informace o donucovacích opatřeních a krocích, které společnost pro železniční infrastrukturu podnikla (viz oddíl 4.3). Podle Bulharska učinila společnost pro železniční infrastrukturu veškeré kroky potřebné k vymáhání nesplacených závazků od společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností s cílem maximalizovat zpětné získání splatných částek, aniž však zahájila soudní řízení. |
| --- | --- |

(121)

K vysvětlení situace v souvislosti s ostatními nesplacenými závazky Bulharsko mimoto poskytlo další informace o donucovacích opatřeních a krocích, které společnost pro železniční infrastrukturu podnikla (viz oddíl 4.3). Podle Bulharska učinila společnost pro železniční infrastrukturu veškeré kroky potřebné k vymáhání nesplacených závazků od společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností s cílem maximalizovat zpětné získání splatných částek, aniž však zahájila soudní řízení.

| (122) | V zájmu ověření, zda společnost pro železniční infrastrukturu společnost BDZ Holding nepatřičně nezvýhodnila, pokud jde o odklad a ujednání v souvislosti s uhrazením splatných závazků, musí Komise posoudit, zda by společnost mohla tato ujednání využít za běžných tržních podmínek (33). Za tímto účelem musí Komise posoudit, zda by se hypotetický věřitel v tržním hospodářství, který se nachází v podobné situaci jako společnost pro železniční infrastrukturu a který se snaží docílit splacení dlužných částek v maximální výši, souhlasil s odkladem platby a zahájil opětovná jednání o uhrazení nesplacených závazků za podobných podmínek (34). Jinými slovy, Komise musí posoudit, zda společnost pro železniční infrastrukturu jednala se stejnou náležitou péčí jako věřitel v tržním hospodářství, když se rozhodovala mezi individuálním a mimosoudním vymáháním svých pohledávek a zahájením kolektivního exekučního řízení, jež by případně vedlo k úpadku společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností. |
| --- | --- |

(122)

V zájmu ověření, zda společnost pro železniční infrastrukturu společnost BDZ Holding nepatřičně nezvýhodnila, pokud jde o odklad a ujednání v souvislosti s uhrazením splatných závazků, musí Komise posoudit, zda by společnost mohla tato ujednání využít za běžných tržních podmínek (33). Za tímto účelem musí Komise posoudit, zda by se hypotetický věřitel v tržním hospodářství, který se nachází v podobné situaci jako společnost pro železniční infrastrukturu a který se snaží docílit splacení dlužných částek v maximální výši, souhlasil s odkladem platby a zahájil opětovná jednání o uhrazení nesplacených závazků za podobných podmínek (34). Jinými slovy, Komise musí posoudit, zda společnost pro železniční infrastrukturu jednala se stejnou náležitou péčí jako věřitel v tržním hospodářství, když se rozhodovala mezi individuálním a mimosoudním vymáháním svých pohledávek a zahájením kolektivního exekučního řízení, jež by případně vedlo k úpadku společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností.

33

34

| (123) | Komise uvádí, že k určení nejvhodnější alternativy by věřitel v tržním hospodářství postupující s náležitou péčí posoudil výhody a nevýhody jednotlivých alternativ, přičemž by přihlédl mimo jiné k zpětně získatelným částkám, své předchozí ekonomické expozici, době trvání exekučního řízení a nákladům (35). |
| --- | --- |

(123)

Komise uvádí, že k určení nejvhodnější alternativy by věřitel v tržním hospodářství postupující s náležitou péčí posoudil výhody a nevýhody jednotlivých alternativ, přičemž by přihlédl mimo jiné k zpětně získatelným částkám, své předchozí ekonomické expozici, době trvání exekučního řízení a nákladům (35).

35

| (124) | Komise za prvé podotýká, že dluhy vůči společnosti pro železniční infrastrukturu vznikly v rámci běžného a dlouhodobého obchodního vztahu mezi (státními) podniky: společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti byly klíčovými zákazníky společnosti pro železniční infrastrukturu a vytvářely více než 70 % jejích provozních příjmů. Rovněž původ částky ve výši 46,5 milionu BGN, kterou společnost pro železniční infrastrukturu dlužila společnosti BDZ Holding a která se nahromadila mezi roky 2008 a 2011 v souvislosti s různými službami poskytovanými společnosti pro železniční infrastrukturu (tabulka 3), poskytuje další důkazy, že mezi společností pro železniční infrastrukturu a společností BDZ Holding existuje trvalý vztah a vzájemná závislost. Možný odchod společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností z trhu v důsledku kolektivního insolvenčního řízení by proto měl vážný bezprostřední negativní dopad na finanční situaci společnosti pro železniční infrastrukturu. Úpadek společnosti BDZ Holding by snížil zisk společnosti pro železniční infrastrukturu a její schopnost náležitě udržovat vnitrostátní železniční síť, což by znamenalo riziko dalšího snížení obchodních příjmů pocházejících kromě dceřiných společností společnosti BDZ Holding i od ostatních zákazníků. |
| --- | --- |

(124)

Komise za prvé podotýká, že dluhy vůči společnosti pro železniční infrastrukturu vznikly v rámci běžného a dlouhodobého obchodního vztahu mezi (státními) podniky: společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti byly klíčovými zákazníky společnosti pro železniční infrastrukturu a vytvářely více než 70 % jejích provozních příjmů. Rovněž původ částky ve výši 46,5 milionu BGN, kterou společnost pro železniční infrastrukturu dlužila společnosti BDZ Holding a která se nahromadila mezi roky 2008 a 2011 v souvislosti s různými službami poskytovanými společnosti pro železniční infrastrukturu (tabulka 3), poskytuje další důkazy, že mezi společností pro železniční infrastrukturu a společností BDZ Holding existuje trvalý vztah a vzájemná závislost. Možný odchod společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností z trhu v důsledku kolektivního insolvenčního řízení by proto měl vážný bezprostřední negativní dopad na finanční situaci společnosti pro železniční infrastrukturu. Úpadek společnosti BDZ Holding by snížil zisk společnosti pro železniční infrastrukturu a její schopnost náležitě udržovat vnitrostátní železniční síť, což by znamenalo riziko dalšího snížení obchodních příjmů pocházejících kromě dceřiných společností společnosti BDZ Holding i od ostatních zákazníků.

| (125) | Z toho vyplývá, že by věřitel v tržním hospodářství, který má stejně jako společnost pro železniční infrastrukturu obdobný obchodní vztah se svým dlužníkem či dlužníky, jako je společnost BDZ Holding, by tudíž přistoupil uvážlivě k hypotetickému exekučnímu řízení vedoucímu k tomu, že by jeho hlavní zákazník odešel z trhu, na rozdíl od věřitele s jednorázovými pohledávkami, který není obchodně a finančně závislý na tom, zda bude po vymožení pohledávek jeho dlužník na trhu působit i nadále. |
| --- | --- |

(125)

Z toho vyplývá, že by věřitel v tržním hospodářství, který má stejně jako společnost pro železniční infrastrukturu obdobný obchodní vztah se svým dlužníkem či dlužníky, jako je společnost BDZ Holding, by tudíž přistoupil uvážlivě k hypotetickému exekučnímu řízení vedoucímu k tomu, že by jeho hlavní zákazník odešel z trhu, na rozdíl od věřitele s jednorázovými pohledávkami, který není obchodně a finančně závislý na tom, zda bude po vymožení pohledávek jeho dlužník na trhu působit i nadále.

| (126) | Za druhé, pohledávky společnosti pro železniční infrastrukturu vůči společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem nebylo možno vymáhat jako přednostní pohledávky v hypotetickém kolektivním insolvenčním řízení, v jehož rámci by při splacení dluhu společnosti pro železniční infrastrukturu nebylo možno uplatnit zvláštní přednostní pořadí mezi ostatními věřiteli (viz 49. bod odůvodnění). Dluhy určené v rozhodnutí o zahájení řízení, které byly splatné společnosti pro železniční infrastrukturu (45 milionů BGN), byly mimoto nižší než dluhy vůči ostatním věřitelům (viz tabulka 1). Účetní hodnotu aktiv společnosti BDZ Holding by bylo navíc nutno snížit o slevu při likvidaci v rámci nuceného prodeje v kolektivním insolvenčním řízení. Podle druhu aktiv by sleva při likvidaci mohla činit až 75 % hodnoty daného aktiva. Je proto velmi pravděpodobné, že by likvidační hodnota aktiv společnosti BDZ Holding nepostačovala k uhrazení nákladů na likvidaci, mezd jejích zaměstnanců a veškerých nesplacených závazků. Vezme-li se jako příklad rok 2011, náklady na likvidaci, mzdy zaměstnanců a veškeré nesplacené závazky dosáhly výše 778 milionů BGN, zatímco účetní hodnota aktiv společnosti BDZ Holding činila 933 milionů BGN. Společnost pro železniční infrastrukturu proto mohla reálně očekávat, že získá zpět pouze menší část svých nesplacených pohledávek, pokud by bylo zahájeno kolektivní insolvenční řízení. |
| --- | --- |

(126)

Za druhé, pohledávky společnosti pro železniční infrastrukturu vůči společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem nebylo možno vymáhat jako přednostní pohledávky v hypotetickém kolektivním insolvenčním řízení, v jehož rámci by při splacení dluhu společnosti pro železniční infrastrukturu nebylo možno uplatnit zvláštní přednostní pořadí mezi ostatními věřiteli (viz 49. bod odůvodnění). Dluhy určené v rozhodnutí o zahájení řízení, které byly splatné společnosti pro železniční infrastrukturu (45 milionů BGN), byly mimoto nižší než dluhy vůči ostatním věřitelům (viz tabulka 1). Účetní hodnotu aktiv společnosti BDZ Holding by bylo navíc nutno snížit o slevu při likvidaci v rámci nuceného prodeje v kolektivním insolvenčním řízení. Podle druhu aktiv by sleva při likvidaci mohla činit až 75 % hodnoty daného aktiva. Je proto velmi pravděpodobné, že by likvidační hodnota aktiv společnosti BDZ Holding nepostačovala k uhrazení nákladů na likvidaci, mezd jejích zaměstnanců a veškerých nesplacených závazků. Vezme-li se jako příklad rok 2011, náklady na likvidaci, mzdy zaměstnanců a veškeré nesplacené závazky dosáhly výše 778 milionů BGN, zatímco účetní hodnota aktiv společnosti BDZ Holding činila 933 milionů BGN. Společnost pro železniční infrastrukturu proto mohla reálně očekávat, že získá zpět pouze menší část svých nesplacených pohledávek, pokud by bylo zahájeno kolektivní insolvenční řízení.

| (127) | Komise se mimoto v souladu s ustálenou judikaturou domnívá, že rozhodnutí věřitele ohledně toho, zda přistoupí k likvidaci společnosti, mohou ovlivnit náklady spolu s délkou soudního řízení (36). Komise v tomto ohledu souhlasí s tím, že společnost pro železniční infrastrukturu měla obzvláštní zájem na zachování spolupráce se společností BDZ Holding a jejími dceřinými společnostmi, a to nejen z důvodu budoucích obchodních příjmů vytvořených společností BDZ Holding, nýbrž také v zájmu maximalizace zpětného získání neuhrazených nepřednostních pohledávek nahromaděných do listopadu 2011, místo zahájení likvidace společnosti. Komise vyvozuje závěr, že zahájení zdlouhavého kolektivního insolvenčního řízení vedoucího k nucené likvidaci skupiny s neurčitou a velmi nízkou mírou zpětného získání nepředstavovalo pro společnost pro železniční infrastrukturu platnou a reálnou možnost s ohledem na maximalizaci zpětného získání dlužných částek. |
| --- | --- |

(127)

Komise se mimoto v souladu s ustálenou judikaturou domnívá, že rozhodnutí věřitele ohledně toho, zda přistoupí k likvidaci společnosti, mohou ovlivnit náklady spolu s délkou soudního řízení (36). Komise v tomto ohledu souhlasí s tím, že společnost pro železniční infrastrukturu měla obzvláštní zájem na zachování spolupráce se společností BDZ Holding a jejími dceřinými společnostmi, a to nejen z důvodu budoucích obchodních příjmů vytvořených společností BDZ Holding, nýbrž také v zájmu maximalizace zpětného získání neuhrazených nepřednostních pohledávek nahromaděných do listopadu 2011, místo zahájení likvidace společnosti. Komise vyvozuje závěr, že zahájení zdlouhavého kolektivního insolvenčního řízení vedoucího k nucené likvidaci skupiny s neurčitou a velmi nízkou mírou zpětného získání nepředstavovalo pro společnost pro železniční infrastrukturu platnou a reálnou možnost s ohledem na maximalizaci zpětného získání dlužných částek.

36

| (128) | Komise podotýká, že společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti své dluhy vůči společnosti pro železniční infrastrukturu pravidelně splácely a že se společností pro železniční infrastrukturu nebylo v porovnání s ostatními soukromými věřiteli skupiny zacházeno rozdílně. Pokud došlo k pozdním platbám, nebyla společnost BDZ Holding odkladem platby zvýhodněna, jelikož pozdní platby pro společnost pro železniční infrastrukturu znamenaly kromě základní úrokové sazby Bulharské národní banky značné rozpětí ve výši 1 000 bazických bodů (viz 48. bod odůvodnění). Pro ilustraci, Komise se domnívá, že sazba ve výši 1 000 bazických bodů představuje v případě úvěru s nízkou kvalitou kolaterálu poskytnutého společnosti ve finančních obtížích, jako je společnost BDZ Holding, zástupný indikátor úrokového rozpětí v obvyklé tržní výši (37). Nesplacené závazky byly uhrazeny prostřednictvím přímých bankovních převodů, započtení pohledávek společnosti pro železniční infrastrukturu vůči společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem a swapů dluhů za aktiva. Například mezi roky 2011 a 2016 uhradily společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti částku ve výši 503 milionů BGN (257 milionů EUR) za služby poskytnuté společností pro dopravní infrastrukturu. V porovnání s nízkou pravděpodobností zpětného získání části (která by byla každopádně malá) pohledávek společnosti pro železniční infrastrukturu v případě, že by společnost BDZ Holding byla zlikvidována, výše dluhů splacených společnosti pro železniční infrastrukturu od roku 2011 dodatečně potvrzuje, že rozhodnutí společnosti pro železniční infrastrukturu nevymáhat pohledávky bylo racionální. |
| --- | --- |

(128)

Komise podotýká, že společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti své dluhy vůči společnosti pro železniční infrastrukturu pravidelně splácely a že se společností pro železniční infrastrukturu nebylo v porovnání s ostatními soukromými věřiteli skupiny zacházeno rozdílně. Pokud došlo k pozdním platbám, nebyla společnost BDZ Holding odkladem platby zvýhodněna, jelikož pozdní platby pro společnost pro železniční infrastrukturu znamenaly kromě základní úrokové sazby Bulharské národní banky značné rozpětí ve výši 1 000 bazických bodů (viz 48. bod odůvodnění). Pro ilustraci, Komise se domnívá, že sazba ve výši 1 000 bazických bodů představuje v případě úvěru s nízkou kvalitou kolaterálu poskytnutého společnosti ve finančních obtížích, jako je společnost BDZ Holding, zástupný indikátor úrokového rozpětí v obvyklé tržní výši (37). Nesplacené závazky byly uhrazeny prostřednictvím přímých bankovních převodů, započtení pohledávek společnosti pro železniční infrastrukturu vůči společnosti BDZ Holding a jejím dceřiným společnostem a swapů dluhů za aktiva. Například mezi roky 2011 a 2016 uhradily společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti částku ve výši 503 milionů BGN (257 milionů EUR) za služby poskytnuté společností pro dopravní infrastrukturu. V porovnání s nízkou pravděpodobností zpětného získání části (která by byla každopádně malá) pohledávek společnosti pro železniční infrastrukturu v případě, že by společnost BDZ Holding byla zlikvidována, výše dluhů splacených společnosti pro železniční infrastrukturu od roku 2011 dodatečně potvrzuje, že rozhodnutí společnosti pro železniční infrastrukturu nevymáhat pohledávky bylo racionální.

37

| (129) | Ačkoliv se informace netýkají konkrétně dluhů vzniklých před přistoupením, které jsou uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise například s ohledem na uhrazení závazků prostřednictvím swapů dluhů za aktiva, jež byly provedeny po vydání rozhodnutí o zahájení řízení, uvádí, že společnost pro železniční infrastrukturu uzavřela se společností BDZ Holding a jejími dceřinými společnostmi dohody za obvyklých tržních podmínek (jak je popsáno v 51., 52. a 53. bodě odůvodnění), v nichž byly uznány neuhrazené dluhy, a tyto dohody tudíž usnadnily jejich splacení. |
| --- | --- |

(129)

Ačkoliv se informace netýkají konkrétně dluhů vzniklých před přistoupením, které jsou uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise například s ohledem na uhrazení závazků prostřednictvím swapů dluhů za aktiva, jež byly provedeny po vydání rozhodnutí o zahájení řízení, uvádí, že společnost pro železniční infrastrukturu uzavřela se společností BDZ Holding a jejími dceřinými společnostmi dohody za obvyklých tržních podmínek (jak je popsáno v 51., 52. a 53. bodě odůvodnění), v nichž byly uznány neuhrazené dluhy, a tyto dohody tudíž usnadnily jejich splacení.

| (130) | Na základě doplňkových informací a podkladů, které poskytlo Bulharsko, a vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že společnost pro železniční infrastrukturu jednala jako věřitel v tržním hospodářství, a že tudíž odklad splácení dluhů a ujednání mezi společností pro železniční infrastrukturu a společností BDZ Holding a jejími dceřinými společnostmi neposkytly posledně zmíněným společnostem nepatřičnou hospodářskou výhodu, kterou by nebyly schopny získat za běžných tržních podmínek. |
| --- | --- |

(130)

Na základě doplňkových informací a podkladů, které poskytlo Bulharsko, a vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že společnost pro železniční infrastrukturu jednala jako věřitel v tržním hospodářství, a že tudíž odklad splácení dluhů a ujednání mezi společností pro železniční infrastrukturu a společností BDZ Holding a jejími dceřinými společnostmi neposkytly posledně zmíněným společnostem nepatřičnou hospodářskou výhodu, kterou by nebyly schopny získat za běžných tržních podmínek.

| (131) | Komise proto vyvozuje závěr, že způsob, jakým společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti nakládaly se svými nesplacenými dluhy vůči správci infrastruktury (společnosti pro železniční infrastrukturu) před listopadem 2011, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(131)

Komise proto vyvozuje závěr, že způsob, jakým společnost BDZ Holding a její dceřiné společnosti nakládaly se svými nesplacenými dluhy vůči správci infrastruktury (společnosti pro železniční infrastrukturu) před listopadem 2011, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (132) | Jelikož jsou podmínky nezbytné pro určení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 kumulativní, příslušná ustanovení se nepoužijí, není-li splněna jedna z nich. Není proto třeba posoudit, zda neuhrazení splatných dluhů vůči společnosti pro železniční infrastrukturu ze strany společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností v minulosti splňuje ostatní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(132)

Jelikož jsou podmínky nezbytné pro určení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 kumulativní, příslušná ustanovení se nepoužijí, není-li splněna jedna z nich. Není proto třeba posoudit, zda neuhrazení splatných dluhů vůči společnosti pro železniční infrastrukturu ze strany společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností v minulosti splňuje ostatní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.3.   OPATŘENÍ č. 4: VRÁCENÍ DPH SPOLEČNOSTI BDZ HOLDING EAD STÁTEM

OPATŘENÍ č. 4: VRÁCENÍ DPH SPOLEČNOSTI BDZ HOLDING EAD STÁTEM

| (133) | Komise zahájila šetření týkající se opatření č. 4, jelikož Bulharsko neobjasnilo důvody vrácení DPH a to, zda je toto vrácení v souladu se směrnicí 2006/112/ES. Komise se tudíž domnívala, že vrácení DPH mohlo zahrnovat státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise proto Bulharsko vyzvala, aby poskytlo další informace o důvodech vrácení DPH společnosti BDZ Holding. |
| --- | --- |

(133)

Komise zahájila šetření týkající se opatření č. 4, jelikož Bulharsko neobjasnilo důvody vrácení DPH a to, zda je toto vrácení v souladu se směrnicí 2006/112/ES. Komise se tudíž domnívala, že vrácení DPH mohlo zahrnovat státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise proto Bulharsko vyzvala, aby poskytlo další informace o důvodech vrácení DPH společnosti BDZ Holding.

| (134) | Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení Bulharsko objasnilo, že se opatření č. 4 týkalo vrácení nesprávně vyúčtované a odvedené DPH ve výši 72 milionů BGN (36,7 milionu EUR) u vyrovnávacích plateb, které byly obdrženy od ministerstva dopravy za období od 1. prosince 2004 do 29. února 2008 (viz 55. až 59. bod odůvodnění). Bulharsko uvedlo, že administrativní chyba byla příslušnými vnitrostátními daňovými orgány odhalena během revize v souladu s platnými ustanoveními vnitrostátních právních předpisů. Chyba byla opravena rozhodnutími o vrácení daně č. 2900180 ze dne 14. ledna 2009, č. 290900153 ze dne 8. července 2009, č. 100337 ze dne 12. srpna 2010 a č. 290100380 z února 2011. |
| --- | --- |

(134)

Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení Bulharsko objasnilo, že se opatření č. 4 týkalo vrácení nesprávně vyúčtované a odvedené DPH ve výši 72 milionů BGN (36,7 milionu EUR) u vyrovnávacích plateb, které byly obdrženy od ministerstva dopravy za období od 1. prosince 2004 do 29. února 2008 (viz 55. až 59. bod odůvodnění). Bulharsko uvedlo, že administrativní chyba byla příslušnými vnitrostátními daňovými orgány odhalena během revize v souladu s platnými ustanoveními vnitrostátních právních předpisů. Chyba byla opravena rozhodnutími o vrácení daně č. 2900180 ze dne 14. ledna 2009, č. 290900153 ze dne 8. července 2009, č. 100337 ze dne 12. srpna 2010 a č. 290100380 z února 2011.

| (135) | Komise podotýká, že pro pojem státní podpora není důležité jen poskytnutí pozitivních hospodářských výhod. Výhodu může představovat i osvobození od hospodářské zátěže, jako jsou daňové výhody. Je proto třeba přezkoumat, zda vrácení DPH u vyrovnávacích plateb za závazek veřejné služby, které byly obdrženy od ministerstva dopravy, poskytlo společnosti BDZ Holding hospodářskou výhodu, a to snížením poplatků, které obvykle zatěžují rozpočet podniku (38), nebo zda nebyla DPH z vyrovnávací platby za závazek veřejné služby skutečně vybrána řádně. Existence výhody je vyloučena v případě vracení nezákonně vybraných daní (39). |
| --- | --- |

(135)

Komise podotýká, že pro pojem státní podpora není důležité jen poskytnutí pozitivních hospodářských výhod. Výhodu může představovat i osvobození od hospodářské zátěže, jako jsou daňové výhody. Je proto třeba přezkoumat, zda vrácení DPH u vyrovnávacích plateb za závazek veřejné služby, které byly obdrženy od ministerstva dopravy, poskytlo společnosti BDZ Holding hospodářskou výhodu, a to snížením poplatků, které obvykle zatěžují rozpočet podniku (38), nebo zda nebyla DPH z vyrovnávací platby za závazek veřejné služby skutečně vybrána řádně. Existence výhody je vyloučena v případě vracení nezákonně vybraných daní (39).

38

39

| (136) | Podle článku 73 směrnice 2006/112/ES podléhá poskytování služeb, včetně služeb osobní přepravy, DPH a základ daně zahrnuje vše, co tvoří protiplnění, které poskytovatel získal nebo má získat od pořizovatele, příjemce nebo třetí osoby za poskytnutí služby, včetně náhrad nebo dotací přímo vázaných k ceně těchto plnění. Podle článku 132 zmíněné směrnice se na podniky pověřené závazkem veřejné služby osvobození od DPH nevztahuje. |
| --- | --- |

(136)

Podle článku 73 směrnice 2006/112/ES podléhá poskytování služeb, včetně služeb osobní přepravy, DPH a základ daně zahrnuje vše, co tvoří protiplnění, které poskytovatel získal nebo má získat od pořizovatele, příjemce nebo třetí osoby za poskytnutí služby, včetně náhrad nebo dotací přímo vázaných k ceně těchto plnění. Podle článku 132 zmíněné směrnice se na podniky pověřené závazkem veřejné služby osvobození od DPH nevztahuje.

| (137) | Je proto třeba posoudit, zda vyrovnávací platba za závazek veřejné služby, kterou obdržela společnost BDZ Holding, byla přímo vázána k ceně poskytnutých služeb. Vyrovnávací platba za závazek veřejné služby měla nahradit ztráty plynoucí z poskytování služeb osobní dopravy za zvláštních podmínek, jako je počet kilometrů a sedadel, četnost a jiná kvalitativní kritéria. Vyrovnávací platba za závazek veřejné služby by byla snížena v případě odchylek mimo jiné od počtu kilometrů, sedadel a hodin a jiných kvalitativních kritérií, která byla pro poskytované služby stanovena. Nelze tudíž usuzovat, že vyrovnávací platba za závazek veřejné služby je přímo vázána k ceně poskytnutých dopravních služeb, nýbrž představuje spíše náhradu za ztráty plynoucí z plnění závazku veřejné služby. |
| --- | --- |

(137)

Je proto třeba posoudit, zda vyrovnávací platba za závazek veřejné služby, kterou obdržela společnost BDZ Holding, byla přímo vázána k ceně poskytnutých služeb. Vyrovnávací platba za závazek veřejné služby měla nahradit ztráty plynoucí z poskytování služeb osobní dopravy za zvláštních podmínek, jako je počet kilometrů a sedadel, četnost a jiná kvalitativní kritéria. Vyrovnávací platba za závazek veřejné služby by byla snížena v případě odchylek mimo jiné od počtu kilometrů, sedadel a hodin a jiných kvalitativních kritérií, která byla pro poskytované služby stanovena. Nelze tudíž usuzovat, že vyrovnávací platba za závazek veřejné služby je přímo vázána k ceně poskytnutých dopravních služeb, nýbrž představuje spíše náhradu za ztráty plynoucí z plnění závazku veřejné služby.

| (138) | Bulharské právní předpisy v oblasti DPH mimoto nestanoví, že vyrovnávací platba za závazek veřejné služby v souvislosti s pokrytím ztrát podléhá DPH. Chybu odhalily příslušné daňové orgány při kontrole a tato chyba vedla k řadě rozhodnutí daňových orgánů (viz 59. bod odůvodnění), která jsou v souladu s bulharským zákonem o daních a pojištění. |
| --- | --- |

(138)

Bulharské právní předpisy v oblasti DPH mimoto nestanoví, že vyrovnávací platba za závazek veřejné služby v souvislosti s pokrytím ztrát podléhá DPH. Chybu odhalily příslušné daňové orgány při kontrole a tato chyba vedla k řadě rozhodnutí daňových orgánů (viz 59. bod odůvodnění), která jsou v souladu s bulharským zákonem o daních a pojištění.

| (139) | DPH byla tudíž u vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytnuté společnosti BDZ Holding za období od 1. prosince 2004 do 29. února 2008 vyúčtována nesprávně. Komise se proto domnívá, že vrácení nesprávně vybrané DPH neposkytuje společnosti BDZ Holding hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(139)

DPH byla tudíž u vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytnuté společnosti BDZ Holding za období od 1. prosince 2004 do 29. února 2008 vyúčtována nesprávně. Komise se proto domnívá, že vrácení nesprávně vybrané DPH neposkytuje společnosti BDZ Holding hospodářskou výhodu.

| (140) | Vzhledem ke skutečnosti, že podmínky nezbytné pro určení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní, je rozhodující nesplnění jedné z nich. Není tudíž třeba posoudit, zda opatření č. 4 splňuje ostatní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(140)

Vzhledem ke skutečnosti, že podmínky nezbytné pro určení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní, je rozhodující nesplnění jedné z nich. Není tudíž třeba posoudit, zda opatření č. 4 splňuje ostatní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (141) | Komise proto dospěla k závěru, že opatření č. 4 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(141)

Komise proto dospěla k závěru, že opatření č. 4 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

7.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (142) | Vzhledem k zpětvzetí oznámení týkajícího se podpory na restrukturalizaci společnosti BDZ Holding (viz opatření č. 1, oddíl 5) by formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy s ohledem na oznámené opatření týkající se podpory na restrukturalizaci mělo být ukončeno. |
| --- | --- |

(142)

Vzhledem k zpětvzetí oznámení týkajícího se podpory na restrukturalizaci společnosti BDZ Holding (viz opatření č. 1, oddíl 5) by formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy s ohledem na oznámené opatření týkající se podpory na restrukturalizaci mělo být ukončeno.

| (143) | Co se týká vyrovnání dluhů společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností ve výši 223,45 milionu BGN (114,25 milionu EUR), (opatření č. 2, oddíl 6.1), toto vyrovnání představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a splňuje podmínky slučitelnosti uvedené v pokynech pro železnice. Opatření č. 2 by proto mělo být prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(143)

Co se týká vyrovnání dluhů společnosti BDZ Holding a jejích dceřiných společností ve výši 223,45 milionu BGN (114,25 milionu EUR), (opatření č. 2, oddíl 6.1), toto vyrovnání představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a splňuje podmínky slučitelnosti uvedené v pokynech pro železnice. Opatření č. 2 by proto mělo být prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| (144) | Co se týká neuhrazení splatných dluhů ve výši 45 milionů BGN vůči společnosti pro železniční infrastrukturu (opatření č. 3, oddíl 6.2), společnost pro železniční infrastrukturu jednala jako věřitel v tržním hospodářství. Opatření č. 3 proto nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(144)

Co se týká neuhrazení splatných dluhů ve výši 45 milionů BGN vůči společnosti pro železniční infrastrukturu (opatření č. 3, oddíl 6.2), společnost pro železniční infrastrukturu jednala jako věřitel v tržním hospodářství. Opatření č. 3 proto nepředstavuje státní podporu.

| (145) | Pokud jde o vrácení chybně odvedené DPH (opatření č. 4, oddíl 6.3), jelikož DPH byla vyúčtována nesprávně, její vrácení nepředstavuje státní podporu, |
| --- | --- |

(145)

Pokud jde o vrácení chybně odvedené DPH (opatření č. 4, oddíl 6.3), jelikož DPH byla vyúčtována nesprávně, její vrácení nepředstavuje státní podporu,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Po zpětvzetí oznámení týkajícího se podpory na restrukturalizaci ze strany Bulharska se formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy s ohledem na oznámenou plánovanou podporu na restrukturalizaci ve prospěch společnosti BDZ Holding EAD SA stalo bezpředmětným a je ukončeno.

Článek 2

1.   Státní podpora ve prospěch společnosti BDZ Holding EAD SA ve formě vyrovnání dluhů ve výši 223 448 801 BGN, které Bulharsko zamýšlí provést, je slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Vyrovnání dluhů je proto povoleno.

2.   Způsob, jakým Národní společnost pro železniční infrastrukturu zacházela před listopadem 2011 s nesplacenými dluhy společností BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD a BDZ Cargo EOOD ve výši 45 milionů BGN, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

3.   Vrácení chybně odvedené daně z přidané hodnoty ve výši 72 milionů BGN nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Bulharské republice.

V Bruselu dne 16. června 2017.

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. C 10, 12.1.2012, s. 9.

1

(2)  V tomto rozhodnutí znamená použitý výraz „BDZ Holding“ jak společnost „BDZ EAD“ před změnou obchodního názvu dne 22. října 2011, tak i společnost „BDZ Holding EAD SA“ posléze. Viz pozn. pod čarou 4.

2

(3)  Viz pozn. pod čarou 2.

3

(4)  Protokolárním rozhodnutím č. 151 ze dne 22. října 2011, které vydal ministr dopravy, informačních technologií a spojů, se název společnosti změnil z BDZ EAD na holding Bulharské státní železnice (BDZ) EAD (dále jen „BDZ Holding“).

4

(5)  Směnný kurz použitý v tomto rozhodnutí činí 1 EUR = 1,9558 BGN (Úř. věst. C 304, 20.8.2016, s. 2).

5

(6)  Pokyny Společenství ke státním podporám železničním podnikům (Úř. věst. C 184, 22.7.2008, s. 13).

6

(7)  Směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17).

7

(8)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 29. června 1999 ve věci Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, body 25–28.

8

(9)  Směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1).

9

(10)  Bulharský úřední věstník č. 93/2002.

10

(11)  Například společnost DB Schenker Rail Bulgaria obdržela licenci v květnu 2010 a společnost Port Rail v dubnu 2012.

11

(12)  Podle § 569 odst. 3 občanského soudního řádu představují notářsky ověřené upomínky prostředek dobrovolného, mimosoudního finančního vypořádání vztahů mezi stranami před tím, než jsou tyto vyřešeny soudní cestou.

12

(13)  Například zápis ze schůze správní rady společnosti pro železniční infrastrukturu č. 109 ze dne 25. září 2009 nebo zápis ze schůze správní rady této společnosti č. 145 ze dne 3. června 2010.

13

(14)  Bulharský úřední věstník č. 42/2012.

14

(15)  Dopis Národní agentury pro příjmy s č. jedn. 24-34-350/20.07.2007 a 24-00-39/17.08.2007.

15

(16)  Rozhodnutí o vrácení daně č. 100337 ze dne 12. srpna 2010 a daňové rozhodnutí č. 290100380 z února 2011 týkající se částky ve výši 36 877 000 BGN za období od prosince 2004 do dubna 2007; rozhodnutí o vrácení daně č. 2900180 ze dne 14. ledna 2009 týkající se částky ve výši 19 167 000 BGN za období od května 2007 do února 2008; rozhodnutí o vrácení daně č. 290900153 ze dne 8. července 2009 týkající se částky ve výši 16 000 000 BGN za období od března 2008 do října 2008.

16

(17)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 14. listopadu 1984 ve věci Intermills v. Komise, C-323/82, ECLI:EU:C:1984:345, bod 11 a následující body.

17

(18)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 16. prosince 2010 ve věci AceaElectrabel Produzione SpA v. Komise, C-480/09 P, ECLI:EU:C:2010:787, body 47 až 55; rozsudek Soudního dvora ze dne 10. ledna 2006 ve věci Cassa di Risparmio di Firenze SpA a další, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, bod 112.

18

(19)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 16. května 2002 ve věci Francie v. Komise („Stardust Marine“), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

19

(20)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 11. července 1996 ve věci Syndicat français de l'Express international (SFEI) a další v. La Poste a další, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, bod 60; rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 1999 ve věci Španělské království v. Komise Evropských společenství, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, bod 41; rozsudek Soudního dvora ze dne 16. května 2002 ve věci Francie v. Komise („Stardust Marine“), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, bod 69.

20

(21)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 2. července 1974 ve věci Italská republika v. Komise Evropských společenství, C-173/73, ECLI:EU:C:1974:71, bod 13.

21

(22)  Rozsudek Tribunálu ze dne 15. června 2000 ve věci Alzetta a další v. Komise, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, body 141 až 147.

22

(23)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/12/ES ze dne 26. února 2001, kterou se mění směrnice Rady 91/440/EHS o rozvoji železnic Společenství (Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 1), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/13/ES ze dne 26. února 2001, kterou se mění směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům (Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 26), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/14/ES ze dne 26. února 2001 o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 29).

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice (Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 1), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 44), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/50/ES ze dne 29. dubna 2004, kterou se mění směrnice Rady 96/48/ES o interoperabilitě transevropského vysokorychlostního železničního systému a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/16/ES o interoperabilitě transevropského konvenčního železničního systému (Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 114) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/51/ES ze dne 29. dubna 2004, kterou se mění směrnice Rady 91/440/EHS o rozvoji železnic Společenství (Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 164).

24

(25)  Třetí balíček byl přijat v roce 2007 a zahrnuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1371/2007 ze dne 23. října 2007 o právech a povinnostech cestujících v železniční přepravě (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 14), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/58/ES ze dne 23. října 2007, kterou se mění směrnice Rady 91/440/EHS o rozvoji železnic Společenství a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury a zpoplatnění železniční infrastruktury (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 44), a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES ze dne 23. října 2007 o vydávání osvědčení strojvedoucím obsluhujícím hnací vozidla a vlaky v železničním systému Společenství (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 51).

25

(26)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 24. července 2003 ve věci Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdenburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, body 77–81.

26

(27)  Viz zejména rozsudek Soudního dvora ze dne 17. září 1980 ve věci Philip Morris v. Komise, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, bod 11; rozsudek Soudního dvora ze dne 22. listopadu 2001 ve věci Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, bod 21; rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004 ve věci Itálie v. Komise, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, bod 44.

27

(28)  Rozsudek Tribunálu ze dne 30. dubna 1998 ve věci Het Vlaamse Gewest v. Komise, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

28

(29)  Rozsudek Tribunálu ze dne 14. ledna 2004 ve věci Fleuren Compost v. Komise, T-109/01, ECLI:EU:T:2004:4.

29

(30)  Směrnice Rady 91/440/EHS ze dne 29. července 1991 o rozvoji železnic Společenství (Úř. věst. L 237, 24.8.1991, s. 25).

30

(31)  Podle bodu 20 písm. d) pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích je poměr dluhu k vlastnímu kapitálu vyšší než 7,5 jedním z ukazatelů prokazujících skutečnost, že podnik je v obtížích.

31

(32)  Příkazy ze dne 20. července 2015, CL-2015-000309 FMS Wertmanagement AöR v. BDZ Holding; CL-2015-000214 Dexia Credit Local v. BDZ Holding; CL-2015-000090 KA Finanz AG v. BDZ Holding.

32

(33)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 11. července 1996 ve věci SFEI a další, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, bod 60; rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 1999 ve věci Španělsko v. Komise, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, bod 41.

33

(34)  Sdělení Komise o pojmu státní podpora uvedeném v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (2016/C 262/01), bod 74; rozsudek Soudního dvora ze dne 22. listopadu 2007 ve věci Španělsko v. Komise, C-525/04 P, ECLI:EU:C:2007:698; rozsudek Soudního dvora ze dne 24. ledna 2013 ve věci Frucona v. Komise, C-73/11 P, ECLI:EU:C:2013:32, bod 78; rozsudek Soudního dvora ze dne 29. června 1999 ve věci DMTransport, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332; rozsudek ze dne 30. dubna 1998 ve věci Cityflyer, T-16/96, ECLI:EU:T:1998:78, bod 51; rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 2013 ve věci Komise v. Buczek Automotive a Polsko C-405/2011, ECLI:EU:C:2013:186, body 54–60.

34

(35)  Věc Frucona v. Komise, C-73/11 P, bod 78, ECLI:EU:C:2013:32; věc Komise v. Buczek Automotive a Polsko C-405/2011, ECLI:EU:C:2013:186, body 54–60; věc Evropská komise v. Électricité de France (EDF), C-124/10P, ECLI:EU:C:2012:318, bod 85.

35

(36)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 2013 ve věci Komise v. Buczek Automotive, C-405/11 P, ECLI:EU:C:2013:186, bod 59.

36

(37)  Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6).

37

(38)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. března 1994 ve věci Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, bod 13; rozsudek Soudního dvora ze dne 19. září 2000 ve věci Německo v. Komise, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, bod 25; rozsudek Soudního dvora ze dne 19. května 1999 ve věci Itálie v. Komise, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, bod 15; rozsudek Soudního dvora ze dne 3. března 2005 ve věci Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, bod 36.

38

(39)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 27. března 1980 ve věci Amministrazione delle finanze dello Stato, 61/79, ECLI:EU:C:1980:100, body 29 až 32.

39

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/56

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2373

ze dne 14. prosince 2017,

kterým se povoluje uvedení hydroxytyrosolu na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97

(oznámeno pod číslem C(2017) 8423)

(Pouze španělské znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 12. června 2014 podala společnost Seprox Biotech u příslušného orgánu ve Španělsku žádost o uvedení syntetického hydroxytyrosolu (dále jen „hydroxytyrosol“) na trh v Unii jako nové složky potravin ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 258/97. Cílovou populací je běžná populace s výjimkou dětí mladších tří let a těhotných a kojících žen. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. června 2014 podala společnost Seprox Biotech u příslušného orgánu ve Španělsku žádost o uvedení syntetického hydroxytyrosolu (dále jen „hydroxytyrosol“) na trh v Unii jako nové složky potravin ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 258/97. Cílovou populací je běžná populace s výjimkou dětí mladších tří let a těhotných a kojících žen.

| (2) | Dne 2. března 2015 vydal příslušný orgán ve Španělsku zprávu o prvním posouzení. V uvedené zprávě dospěl k závěru, že hydroxytyrosol splňuje kritéria pro novou složku potravin stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(2)

Dne 2. března 2015 vydal příslušný orgán ve Španělsku zprávu o prvním posouzení. V uvedené zprávě dospěl k závěru, že hydroxytyrosol splňuje kritéria pro novou složku potravin stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97.

| (3) | Dne 10. dubna 2015 rozeslala Komise zprávu o prvním posouzení ostatním členským státům. |
| --- | --- |

(3)

Dne 10. dubna 2015 rozeslala Komise zprávu o prvním posouzení ostatním členským státům.

| (4) | Během 60denní lhůty stanovené v čl. 6 odst. 4 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 258/97 vznesly ostatní členské státy odůvodněné námitky. |
| --- | --- |

(4)

Během 60denní lhůty stanovené v čl. 6 odst. 4 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 258/97 vznesly ostatní členské státy odůvodněné námitky.

| (5) | Dne 19. listopadu 2015 se Komise obrátila na Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) a požádala jej o další posouzení hydroxytyrosolu jako nové složky potravin v souladu s nařízením (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Dne 19. listopadu 2015 se Komise obrátila na Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) a požádala jej o další posouzení hydroxytyrosolu jako nové složky potravin v souladu s nařízením (ES) č. 258/97.

| (6) | Dne 31. ledna 2017 dospěl úřad EFSA ve svém vědeckém stanovisku s názvem „Scientific Opinion on the safety of hydroxytyrosol as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97“ (2) k závěru, že hydroxytyrosol je při navrhovaných způsobech použití a v množstvích navrhovaných k použití bezpečný. |
| --- | --- |

(6)

Dne 31. ledna 2017 dospěl úřad EFSA ve svém vědeckém stanovisku s názvem „Scientific Opinion on the safety of hydroxytyrosol as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97“ (2) k závěru, že hydroxytyrosol je při navrhovaných způsobech použití a v množstvích navrhovaných k použití bezpečný.

| (7) | Uvedené stanovisko poskytuje dostatečné odůvodnění k závěru, že při navrhovaných způsobech použití a v množstvích navrhovaných k použití splňuje hydroxytyrosol kritéria stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(7)

Uvedené stanovisko poskytuje dostatečné odůvodnění k závěru, že při navrhovaných způsobech použití a v množstvích navrhovaných k použití splňuje hydroxytyrosol kritéria stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97.

| (8) | Vzhledem k tomu, že žádost o povolení vylučuje některé skupiny populace a ukládá určité podmínky pro technické vlastnosti potravin obsahujících hydroxytyrosol při ohřívání, měly by být potravinářské výrobky obsahující hydroxytyrosol náležitě označeny. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k tomu, že žádost o povolení vylučuje některé skupiny populace a ukládá určité podmínky pro technické vlastnosti potravin obsahujících hydroxytyrosol při ohřívání, měly by být potravinářské výrobky obsahující hydroxytyrosol náležitě označeny.

| (9) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 (3) stanoví požadavky na přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin. Použití hydroxytyrosolu by mělo být povoleno, aniž je dotčeno zmíněné nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 (3) stanoví požadavky na přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin. Použití hydroxytyrosolu by mělo být povoleno, aniž je dotčeno zmíněné nařízení.

| (10) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Aniž je dotčeno nařízení (ES) č. 1925/2006, hydroxytyrosol, jak je specifikován v příloze I tohoto rozhodnutí, smí být uveden na trh v Unii jako nová složka potravin určená pro běžnou populaci, s výjimkou dětí mladších tří let a těhotných a kojících žen, pro vymezená použití a při dodržení maximálních množství podle přílohy II tohoto rozhodnutí.

Článek 2

1.   Označení hydroxytyrosolu, povoleného tímto rozhodnutím, pro účely označování potravinářských výrobků zní „hydroxytyrosol“.

2.   V označení potravinářských výrobků obsahujících hydroxytyrosol musí být uvedeny následující informace:

| a) | „Tento potravinářský výrobek by neměly konzumovat děti mladší tří let a těhotné a kojící ženy. |
| --- | --- |

a)

„Tento potravinářský výrobek by neměly konzumovat děti mladší tří let a těhotné a kojící ženy.

| b) | Tento potravinářský výrobek by se neměl používat k vaření, pečení ani smažení“. |
| --- | --- |

b)

Tento potravinářský výrobek by se neměl používat k vaření, pečení ani smažení“.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno společnosti Seprox Biotech, Centro Empresarial Ingenia N-8, Parque Tecnológico Fuente Álamo, 30320 Fuente Álamo, Murcia, Španělsko.

V Bruselu dne 14. prosince 2017.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal 2017;15(3):4728.

2

EFSA Journal

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin (Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 26).

3

---

PŘÍLOHA I

SPECIFIKACE HYDROXYTYROSOLU

Definice:

| Chemický název | Název podle IUPAC: 4-(2-hydroxyethyl)-benzen-1,2-diol
  Synonyma:
  3-hydroxytyrosol
  3,4-dihydroxyfenylethanol
  dihydroxyfenylethanol
  2-(3,4-dihydroxyfenyl)-ethanol |
| --- | --- |
| Chemický vzorec | C8H10O3 |
| Molekulová hmotnost | 154,16 Da |
| Č. CAS | 10597-60-1 |

Chemický název

Název podle IUPAC: 4-(2-hydroxyethyl)-benzen-1,2-diol

Synonyma:

3-hydroxytyrosol

3,4-dihydroxyfenylethanol

dihydroxyfenylethanol

2-(3,4-dihydroxyfenyl)-ethanol

Chemický vzorec

C8H10O3

Molekulová hmotnost

154,16 Da

Č. CAS

10597-60-1

Popis: Hydroxytyrosol je nažloutlá viskózní kapalina.

Specifikace:

| Parametr | Specifikace |
| --- | --- |
| Popis | Světle žlutá viskózní kapalina |
| Vlhkost | ≤ 4,0 % |
| Zápach | Charakteristický |
| Chuť | Nahořklá |
| Rozpustnost (ve vodě) | Mísitelný s vodou |
| pH | 3,5–4,5 |
| Index lomu (25 °C) | 1,571–1,575 |
| Hydroxytyrosol a organické vedlejší produkty chemické syntézy | |
| Hydroxytyrosol | ≥ 99,0 % |
| Kyselina octová | ≤ 0,4 % |
| Hydroxytyrosol-acetát | ≤ 0,3 % |
| Suma homovanilylalkoholu, isohomovanilylalkoholu a 3-methoxy-4-hydroxyfenylglykolu | ≤ 0,3 % |
| Těžké kovy | |
| Olovo | ≤ 0,03 mg/kg |
| Kadmium | ≤ 0,01 mg/kg |
| Rtuť | ≤ 0,01 mg/kg |
| Zbytková rozpouštědla | |
| Ethyl-acetát | ≤ 25,0 mg/kg |
| Isopropylalkohol | ≤ 2,50 mg/kg |
| Methanol | ≤ 2,00 mg/kg |
| Tetrahydrofuran | ≤ 0,01 mg/kg |

Parametr

Specifikace

Popis

Světle žlutá viskózní kapalina

Vlhkost

≤ 4,0 %

Zápach

Charakteristický

Chuť

Nahořklá

Rozpustnost (ve vodě)

Mísitelný s vodou

pH

3,5–4,5

Index lomu (25 °C)

1,571–1,575

Hydroxytyrosol a organické vedlejší produkty chemické syntézy

Hydroxytyrosol

≥ 99,0 %

Kyselina octová

≤ 0,4 %

Hydroxytyrosol-acetát

≤ 0,3 %

Suma homovanilylalkoholu, isohomovanilylalkoholu a 3-methoxy-4-hydroxyfenylglykolu

≤ 0,3 %

Těžké kovy

Olovo

≤ 0,03 mg/kg

Kadmium

≤ 0,01 mg/kg

Rtuť

≤ 0,01 mg/kg

Zbytková rozpouštědla

Ethyl-acetát

≤ 25,0 mg/kg

Isopropylalkohol

≤ 2,50 mg/kg

Methanol

≤ 2,00 mg/kg

Tetrahydrofuran

≤ 0,01 mg/kg

---

PŘÍLOHA II

Povolená použití hydroxytyrosolu

| Kategorie potravin | Maximální množství |
| --- | --- |
| Rybí tuky a rostlinné oleje (kromě olivových olejů a olivových olejů z pokrutin definovaných v části VIII přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013 (1)), uváděné jako takové na trh | 0,215 g/kg |
| Roztíratelné tuky definované v části VII přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, uváděné jako takové na trh | 0,175 g/kg |

Kategorie potravin

Maximální množství

Rybí tuky a rostlinné oleje (kromě olivových olejů a olivových olejů z pokrutin definovaných v části VIII přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013 (1)), uváděné jako takové na trh

0,215 g/kg

Roztíratelné tuky definované v části VII přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, uváděné jako takové na trh

0,175 g/kg

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/60

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2374

ze dne 15. prosince 2017,

kterým se stanoví podmínky pro přemísťování, uskladnění a zpracování určitých plodů a jejich kříženců původem ze třetích zemí, aby se zabránilo zavlékání určitých škodlivých organismů do Unie

(oznámeno pod číslem C(2017) 8395)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na přílohu IV část A kapitolu I body 16.2 písm. e) a 16.4 písm. e) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha IV směrnice 2000/29/ES stanoví zvláštní požadavky, které musí být splněny pro dovoz rostlin a rostlinných produktů a jejich uvedení do oběhu na území všech členských států. |
| --- | --- |

(1)

Příloha IV směrnice 2000/29/ES stanoví zvláštní požadavky, které musí být splněny pro dovoz rostlin a rostlinných produktů a jejich uvedení do oběhu na území všech členských států.

| (2) | Prováděcí směrnicí Komise (EU) 2017/1279 (2) se v příloze IV části A kapitole I směrnice 2000/29/ES doplňují nové body 16.2 písm. e) a 16.4 písm. e). Tyto body stanoví zmíněné zvláštní požadavky pro určité plody (plody Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr. a jejich kříženců) určené k průmyslovému zpracování (dále jen „dotčené plody“). Podle zmíněných bodů Komise přijme podmínky pro přemísťování v rámci Unie, uskladnění a zpracování uvedených plodů. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí směrnicí Komise (EU) 2017/1279 (2) se v příloze IV části A kapitole I směrnice 2000/29/ES doplňují nové body 16.2 písm. e) a 16.4 písm. e). Tyto body stanoví zmíněné zvláštní požadavky pro určité plody (plody Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr. a jejich kříženců) určené k průmyslovému zpracování (dále jen „dotčené plody“). Podle zmíněných bodů Komise přijme podmínky pro přemísťování v rámci Unie, uskladnění a zpracování uvedených plodů.

| (3) | Aby mohly odpovědné úřední subjekty a profesionální provozovatelé splnit podmínky vztahující se na dotčené plody, je vhodné před umožněním jejich přemístění v rámci Unie požadovat oznámení podrobností o dotčených plodech. |
| --- | --- |

(3)

Aby mohly odpovědné úřední subjekty a profesionální provozovatelé splnit podmínky vztahující se na dotčené plody, je vhodné před umožněním jejich přemístění v rámci Unie požadovat oznámení podrobností o dotčených plodech.

| (4) | Přemísťování dotčených plodů v rámci Unie by mělo podléhat dohledu odpovědných úředních subjektů, aby se zajistila účinná kontrola dodržování příslušných podmínek. |
| --- | --- |

(4)

Přemísťování dotčených plodů v rámci Unie by mělo podléhat dohledu odpovědných úředních subjektů, aby se zajistila účinná kontrola dodržování příslušných podmínek.

| (5) | Zvláštní podmínky by měly být stanoveny pro průmyslové zpracování dotčených plodů, aby se zajistila fytosanitární ochrana území Unie před škodlivými organismy. Tyto podmínky by měly zahrnovat ustanovení o prostorách, odpadu a vedlejších produktech a o vedení záznamů. |
| --- | --- |

(5)

Zvláštní podmínky by měly být stanoveny pro průmyslové zpracování dotčených plodů, aby se zajistila fytosanitární ochrana území Unie před škodlivými organismy. Tyto podmínky by měly zahrnovat ustanovení o prostorách, odpadu a vedlejších produktech a o vedení záznamů.

| (6) | S cílem zajistit fytosanitární ochranu Unie a případnou kontrolu uskladňování by dotčené plody měly být uskladněny v registrovaném zařízení, jež je schváleno pro tento účel členským státem, ve kterém se toto zařízení nachází, a to způsobem, který brání jakémukoli potenciálnímu riziku šíření dotčených organismů. Zvláštní podmínky by měly být stanoveny pro uskladnění, aby se zajistila účinná sledovatelnost produktů, kontrola uvedené činnosti a fytosanitární ochrana území Unie. |
| --- | --- |

(6)

S cílem zajistit fytosanitární ochranu Unie a případnou kontrolu uskladňování by dotčené plody měly být uskladněny v registrovaném zařízení, jež je schváleno pro tento účel členským státem, ve kterém se toto zařízení nachází, a to způsobem, který brání jakémukoli potenciálnímu riziku šíření dotčených organismů. Zvláštní podmínky by měly být stanoveny pro uskladnění, aby se zajistila účinná sledovatelnost produktů, kontrola uvedené činnosti a fytosanitární ochrana území Unie.

| (7) | Vzhledem k tomu, že členské státy mají použít své vnitrostátní právní předpisy nezbytné k dosažení souladu se směrnicí (EU) 2017/1279 od 1. ledna 2018, mělo by se toto rozhodnutí začít používat od téhož data. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomu, že členské státy mají použít své vnitrostátní právní předpisy nezbytné k dosažení souladu se směrnicí (EU) 2017/1279 od 1. ledna 2018, mělo by se toto rozhodnutí začít používat od téhož data.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět

Toto rozhodnutí stanoví podmínky pro přemísťování, uskladnění a zpracování plodů Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr. a jejich kříženců, původem ze třetích zemí, pro účely přílohy IV části A kapitoly I bodů 16.2 písm. e) a 16.4 písm. e) směrnice 2000/29/ES.

Citrus

Fortunella

Poncirus

Microcitrus

Naringi

Swinglea

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:

| a) | „dotčenými organismy“ se rozumí Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa, Xanthomonas citri pv. citri a Xanthomonas citri pv. aurantifolii; |
| --- | --- |

a)

„dotčenými organismy“ se rozumí Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa, Xanthomonas citri pv. citri a Xanthomonas citri pv. aurantifolii;

Phyllosticta citricarpa

Xanthomonas citri

citri

Xanthomonas citri

aurantifolii

| b) | „dotčenými plody“ se rozumí plody Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr. a jejich kříženců, původem ze třetích zemí. |
| --- | --- |

b)

„dotčenými plody“ se rozumí plody Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr. a jejich kříženců, původem ze třetích zemí.

Citrus

Fortunella

Poncirus

Microcitrus

Naringi

Swinglea

Článek 3

Přemísťování dotčených plodů v rámci Unie

1.   Dotčené plody smí být přemístěny v rámci Unie pouze tehdy, pokud dovozce oznámil podrobnosti o každém kontejneru odpovědnému úřednímu subjektu v členském státě, ve kterém se nachází místo vstupu, a případně odpovědnému úřednímu subjektu členského státu, ve kterém proběhne průmyslové zpracování.

Zmíněné oznámení obsahuje tyto informace:

| a) | objem dotčených plodů; |
| --- | --- |

a)

objem dotčených plodů;

| b) | identifikační čísla kontejnerů; |
| --- | --- |

b)

identifikační čísla kontejnerů;

| c) | očekávané datum dovozu do Unie a místo vstupu do Unie; |
| --- | --- |

c)

očekávané datum dovozu do Unie a místo vstupu do Unie;

| d) | názvy, adresy a umístění prostor uvedených v článku 4. |
| --- | --- |

d)

názvy, adresy a umístění prostor uvedených v článku 4.

2.   Dovozci informují odpovědné úřední subjekty uvedené v odstavci 1 o jakýchkoli změnách informací uvedených v oznámení, jakmile jsou tyto změny známy.

3.   Dotčené plody mohou být přemístěny do jiného členského státu, než je členský stát, přes který byly do Unie dovezeny, pouze tehdy, pokud se odpovědné úřední subjekty dotčených členských států na takovém přemístění dohodnou.

4.   Dotčené plody jsou přímo a neprodleně přepraveny do prostor pro zpracování uvedených v článku 4 nebo do skladovacího zařízení uvedeného v článku 5. Přemísťování dotčených plodů probíhá pod dohledem odpovědného úředního subjektu členského státu, v němž k takovému přemísťování dochází.

5.   Členské státy dotčené přemísťováním spolupracují na tom, aby bylo zajištěno dodržování tohoto článku.

Článek 4

Požadavky týkající se průmyslového zpracování dotčených plodů

1.   Dotčené plody jsou zpracovávány v prostorách, které se nacházejí v oblasti, kde se dotčené plody neprodukují. Tyto prostory za tímto účelem úředně zaregistruje a schválí odpovědný úřední subjekt členského státu, ve kterém se uvedené prostory nacházejí.

2.   Odpad z dotčených plodů a jejich vedlejší produkty se využívají nebo likvidují v oblasti, kde se dotčené plody neprodukují, která se nachází na území členského státu, v němž byly tyto plody zpracovány.

3.   Odpad a vedlejší produkty se zlikvidují odborně opodstatněnou metodou, kterou schválí odpovědný úřední subjekt členského státu, v němž byly dotčené plody zpracovávány, a pod dohledem tohoto úředního subjektu takovým způsobem, aby se zabránilo jakémukoli potenciálnímu riziku šíření dotčených organismů.

4.   Zpracovatelé vedou po dobu nejméně tří let záznamy o zpracování dotčených plodů a na vyžádání je zpřístupní příslušnému úřednímu subjektu členského státu, ve kterém probíhá zpracování. V těchto záznamech jsou uvedeny počty a rozlišující označení kontejnerů, objem přijatých dotčených plodů a objem a další podrobné informace o využití nebo likvidaci odpadu a vedlejších produktů.

Článek 5

Požadavky týkající se uskladnění dotčených plodů

1.   Pokud nejsou dotčené plody zpracovány okamžitě, uskladní se v zařízení, které je za tímto účelem zaregistrováno a schváleno odpovědným úředním subjektem členského státu, ve kterém se toto zařízení nachází.

2.   Šarže dotčených plodů musí být vzájemně odlišitelné.

3.   Dotčené plody se uskladní takovým způsobem, který brání jakémukoli potenciálnímu riziku šíření dotčených organismů.

Článek 6

Datum použitelnosti

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2018.

Článek 7

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 15. prosince 2017.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Prováděcí směrnice Komise (EU) 2017/1279 ze dne 14. července 2017, kterou se mění přílohy I až V směrnice Rady 2000/29/ES o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (Úř. věst. L 184, 15.7.2017, s. 33).

2

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/63

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2375

ze dne 15. prosince 2017,

kterým se povoluje uvedení N-acetyl-D-neuraminové kyseliny na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97

(oznámeno pod číslem C(2017) 8431)

(Pouze anglické znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 22. září 2015 podala společnost Glycom A/S u příslušného orgánu Irska žádost o uvedení syntetické N-acetyl-D-neuraminové kyseliny (N-acetyl-D-neuraminová kyselina (NANA)) na trh v Unii jako nové složky potravin ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(1)

Dne 22. září 2015 podala společnost Glycom A/S u příslušného orgánu Irska žádost o uvedení syntetické N-acetyl-D-neuraminové kyseliny (N-acetyl-D-neuraminová kyselina (NANA)) na trh v Unii jako nové složky potravin ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 258/97.

| (2) | Dne 8. března 2016 vydal příslušný orgán Irska zprávu o prvním posouzení. V uvedené zprávě dospěl k závěru, že N-acetyl-D-neuraminová kyselina splňuje kritéria pro novou složku potravin stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(2)

Dne 8. března 2016 vydal příslušný orgán Irska zprávu o prvním posouzení. V uvedené zprávě dospěl k závěru, že N-acetyl-D-neuraminová kyselina splňuje kritéria pro novou složku potravin stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97.

| (3) | Dne 15. března 2016 rozeslala Komise zprávu o prvním posouzení ostatním členským státům. |
| --- | --- |

(3)

Dne 15. března 2016 rozeslala Komise zprávu o prvním posouzení ostatním členským státům.

| (4) | Během 60denní lhůty stanovené v čl. 6 odst. 4 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 258/97 vznesly ostatní členské státy odůvodněné námitky. |
| --- | --- |

(4)

Během 60denní lhůty stanovené v čl. 6 odst. 4 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 258/97 vznesly ostatní členské státy odůvodněné námitky.

| (5) | Dne 14. července 2016 se Komise obrátila na Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) a požádala jej o další posouzení N-acetyl-D-neuraminové kyseliny jako nové složky potravin v souladu s nařízením (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Dne 14. července 2016 se Komise obrátila na Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) a požádala jej o další posouzení N-acetyl-D-neuraminové kyseliny jako nové složky potravin v souladu s nařízením (ES) č. 258/97.

| (6) | Dne 28. června 2017 dospěl úřad EFSA ve svém vědeckém stanovisku s názvem „Scientific Opinion on the safety of N-acetyl-D-neuraminic acid as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97“ (2) k závěru, že N-acetyl-D-neuraminová kyselina je v případě přidání do potravin jiných než doplňky stravy při navrhovaném způsobu použití a v množství navrhovaném k použití pro obecnou populaci bezpečná. Pokud jde o doplňky stravy, úřad EFSA dospěl k závěru, že N-acetyl-D-neuraminová kyselina je při navrhovaném způsobu použití a v množství navrhovaném k použití bezpečná pro osoby starší deseti let a je rovněž bezpečná pro děti mladší deseti let za předpokladu, že kombinovaná expozice z různých zdrojů nepřekročí 11 mg/kg bw. |
| --- | --- |

(6)

Dne 28. června 2017 dospěl úřad EFSA ve svém vědeckém stanovisku s názvem „Scientific Opinion on the safety of N-acetyl-D-neuraminic acid as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97“ (2) k závěru, že N-acetyl-D-neuraminová kyselina je v případě přidání do potravin jiných než doplňky stravy při navrhovaném způsobu použití a v množství navrhovaném k použití pro obecnou populaci bezpečná. Pokud jde o doplňky stravy, úřad EFSA dospěl k závěru, že N-acetyl-D-neuraminová kyselina je při navrhovaném způsobu použití a v množství navrhovaném k použití bezpečná pro osoby starší deseti let a je rovněž bezpečná pro děti mladší deseti let za předpokladu, že kombinovaná expozice z různých zdrojů nepřekročí 11 mg/kg bw.

| (7) | Uvedené stanovisko úřadu EFSA proto poskytuje dostatečné odůvodnění k závěru, že při navrhovaném způsobu použití a v množství navrhovaném k použití pro obecnou populaci N-acetyl-D-neuraminová kyselina splňuje kritéria stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97. Uvedené stanovisko navíc poskytuje dostatečné odůvodnění k závěru, že N-acetyl-D-neuraminová kyselina při navrhovaném způsobu použití a v množství navrhovaném k použití, je-li použita jako složka v doplňcích stravy, splňuje kritéria stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97 za předpokladu, že je vhodným označením zajištěno, aby u dětí mladších deseti let nedocházelo při kombinované expozici z různých zdrojů k překročení limitu 11 mg/kg bw. |
| --- | --- |

(7)

Uvedené stanovisko úřadu EFSA proto poskytuje dostatečné odůvodnění k závěru, že při navrhovaném způsobu použití a v množství navrhovaném k použití pro obecnou populaci N-acetyl-D-neuraminová kyselina splňuje kritéria stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97. Uvedené stanovisko navíc poskytuje dostatečné odůvodnění k závěru, že N-acetyl-D-neuraminová kyselina při navrhovaném způsobu použití a v množství navrhovaném k použití, je-li použita jako složka v doplňcích stravy, splňuje kritéria stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97 za předpokladu, že je vhodným označením zajištěno, aby u dětí mladších deseti let nedocházelo při kombinované expozici z různých zdrojů k překročení limitu 11 mg/kg bw.

| (8) | Na výrobky obsahující N-acetyl-D-neuraminovou kyselinu se vztahují požadavky na označování podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES (3), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 (5), které zajišťují, aby spotřebitelé doplňků stravy byli informováni o řadě údajů. Vedle toho jsou zapotřebí zvláštní ustanovení o označování, která zajistí bezpečnost doplňků stravy obsahujících N-acetyl-D-neuraminovou kyselinu, pokud jsou konzumovány kojenci, malými dětmi a dětmi mladšími deseti let v kombinaci s mateřským mlékem nebo jinými potravinami s přidanou N-acetyl-D-neuraminovou kyselinou. |
| --- | --- |

(8)

Na výrobky obsahující N-acetyl-D-neuraminovou kyselinu se vztahují požadavky na označování podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES (3), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 (5), které zajišťují, aby spotřebitelé doplňků stravy byli informováni o řadě údajů. Vedle toho jsou zapotřebí zvláštní ustanovení o označování, která zajistí bezpečnost doplňků stravy obsahujících N-acetyl-D-neuraminovou kyselinu, pokud jsou konzumovány kojenci, malými dětmi a dětmi mladšími deseti let v kombinaci s mateřským mlékem nebo jinými potravinami s přidanou N-acetyl-D-neuraminovou kyselinou.

| (9) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

N-acetyl-D-neuraminová kyselina, jak je specifikována v příloze I tohoto rozhodnutí, smí být uvedena na trh v Unii jako nová složka potravin pro použití a při dodržení maximálních množství tak, jak je stanoveno v příloze II tohoto rozhodnutí.

Článek 2

1.   Označení N-acetyl-D-neuraminové kyseliny, povolené tímto rozhodnutím, na etiketě potravin zní „N-acetyl-D-neuraminová kyselina“.

2.   Doplňky stravy obsahující N-acetyl-D-neuraminovou kyselinu se označují v souladu s požadavky na obchodní úpravu podle nařízení (EU) č. 1169/2011 s uvedením informace, že tyto doplňky stravy by neměly být podávány kojencům, malým dětem a dětem mladším deseti let, pokud konzumují mateřské mléko nebo jiné potraviny s přidanou N-acetyl-D-neuraminovou kyselinou během stejné doby dvaceti čtyř hodin.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno společnosti Glycom A/S, Kogle Allé 4, 2970 Hørsholm, Dánsko.

V Bruselu dne 15. prosince 2017.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal 2017;15(7):4918.

2

EFSA Journal

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES ze dne 10. června 2002 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňků stravy (Úř. věst. L 183, 12.7.2002, s. 51).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 ze dne 12. června 2013 o potravinách určených pro kojence a malé děti, potravinách pro zvláštní lékařské účely a náhradě celodenní stravy pro regulaci hmotnosti a o zrušení směrnice Rady 92/52/EHS, směrnic Komise 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES a 2006/141/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/39/ES a nařízení Komise (ES) č. 41/2009 a (ES) č. 953/2009 (Úř. věst. L 181, 29.6.2013, s. 35).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 ze dne 25. října 2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 a (ES) č. 1925/2006 a o zrušení směrnice Komise 87/250/EHS, směrnice Rady 90/496/EHS, směrnice Komise 1999/10/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES, směrnic Komise 2002/67/ES a 2008/5/ES a nařízení Komise (ES) č. 608/2004 (Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 18).

5

---

PŘÍLOHA I

SPECIFIKACE N-ACETYL-D-NEURAMINOVÉ KYSELINY (DIHYDRÁT)

Definice:

| Chemický název | Název podle IUPAC: | N-acetyl-D-neuraminová kyselina (dihydrát) |
| --- | --- | --- |

Chemický název

Název podle IUPAC:

N-acetyl-D-neuraminová kyselina (dihydrát)

| | 5-acetamido-3,5-dideoxy-D-glycero-D-galakto-non-2-ulopyranosonová kyselina (dihydrát) |
| --- | --- |

5-acetamido-3,5-dideoxy-D-glycero-D-galakto-non-2-ulopyranosonová kyselina (dihydrát)

Synonyma:

sialová kyselina (dihydrát)

Chemický vzorec

C11H19NO9 (kyselina)

C11H23NO11 (C11H19NO9 *2H2O) (dihydrát)

Molekulová hmotnost

309,3 Da (kyselina)

345,3 (309,3 + 36,0) (dihydrát)

Č. CAS

131-48-6 (volná kyselina)

50795-27-2 (dihydrát)

Popis:
  N-acetyl-D-neuraminová kyselina je bílý až krémově bílý krystalický prášek.

Specifikace:

| Parametr | Specifikace |
| --- | --- |
| Popis | Bílý až krémově bílý krystalický prášek |
| pH (20 °C, 5 % roztok) | 1,7–2,5 |
| N-acetyl-D-neuraminová kyselina (dihydrát) | > 97,0 % |
| Voda (obsah dihydrátu: 10,4 %) | ≤ 12,5 % (hmotnostních) |
| Síranový popel | < 0,2 % (hmotnostních) |
| Kyselina octová (jako volná kyselina a/nebo octan sodný) | < 0,5 % (hmotnostních) |
| Těžké kovy | |
| Železo | < 20,0 mg/kg |
| Olovo | < 0,1 mg/kg |
| Zbytkové bílkoviny | < 0,01 % (hmotnostních) |
| Zbytková rozpouštědla | |
| 2-propanol | < 0,1 % (hmotnostních) |
| Aceton | < 0,1 % (hmotnostních) |
| Ethyl-acetát | < 0,1 % (hmotnostních) |
| Mikrobiologické specifikace | |
| Salmonella | Nepřítomná v 25 g |
| Celkový počet aerobních mezofilních bakterií | < 500 KTJ/g |
| Enterobacteriaceae | Nepřítomná v 10 g |
| Cronobacter (Enterobacter) sakazakii | Nepřítomná v 10 g |
| Listeria monocytogenes | Nepřítomná v 25 g |
| Bacillus cereus | < 50 KTJ/g |
| Kvasinky | < 10 KTJ/g |
| Plísně | < 10 KTJ/g |
| Zbytkové endotoxiny | < 10 EU/mg |

Parametr

Specifikace

Popis

Bílý až krémově bílý krystalický prášek

pH (20 °C, 5 % roztok)

1,7–2,5

N-acetyl-D-neuraminová kyselina (dihydrát)

> 97,0 %

Voda (obsah dihydrátu: 10,4 %)

≤ 12,5 % (hmotnostních)

Síranový popel

< 0,2 % (hmotnostních)

Kyselina octová (jako volná kyselina a/nebo octan sodný)

< 0,5 % (hmotnostních)

Těžké kovy

Železo

< 20,0 mg/kg

Olovo

< 0,1 mg/kg

Zbytkové bílkoviny

< 0,01 % (hmotnostních)

Zbytková rozpouštědla

2-propanol

< 0,1 % (hmotnostních)

Aceton

< 0,1 % (hmotnostních)

Ethyl-acetát

< 0,1 % (hmotnostních)

Mikrobiologické specifikace

Salmonella

Nepřítomná v 25 g

Celkový počet aerobních mezofilních bakterií

< 500 KTJ/g

Enterobacteriaceae

Nepřítomná v 10 g

Cronobacter (Enterobacter) sakazakii

Nepřítomná v 10 g

Listeria monocytogenes

Nepřítomná v 25 g

Bacillus cereus

< 50 KTJ/g

Kvasinky

< 10 KTJ/g

Plísně

< 10 KTJ/g

Zbytkové endotoxiny

< 10 EU/mg

KTJ: kolonii tvořící jednotky; EU: endotoxinové jednotky.

---

PŘÍLOHA II

Povolená použití N-acetyl-D-neuraminové kyseliny

| Kategorie potravin | Maximální množství |
| --- | --- |
| Počáteční a pokračovací kojenecká výživa definovaná nařízením (EU) č. 609/2013 | 0,05 g/L v rekonstituované výživě |
| Obilné příkrmy a potraviny pro kojence a malé děti definované nařízením (EU) č. 609/2013 | 0,05 g/kg pro pevné potraviny |
| Potraviny pro zvláštní lékařské účely pro kojence a malé děti definované nařízením (EU) č. 609/2013 | V souladu se zvláštními výživovými požadavky kojenců a malých dětí, jimž jsou výrobky určeny, a v každém případě ne vyšší než maximální množství specifikovaná pro danou kategorii uvedenou v příloze II, jež odpovídá příslušným výrobkům. |
| Náhrada celodenní stravy pro regulaci hmotnosti definovaná nařízením (EU) č. 609/2013 | 0,2 g/L (nápoje)
  1,7 g/kg (tyčinky) |
| Potraviny obsahující prohlášení o nepřítomnosti či sníženém obsahu lepku v souladu s požadavky prováděcího nařízení Komise (EU) č. 828/2014 (1) | 1,25 g/kg |
| Neochucené pasterované a sterilované (i vysokoteplotně ošetřené) mléčné výrobky | 0,05 g/L |
| Neochucené kysané mléčné výrobky, které byly po kvašení tepelně zpracovány, ochucené kysané mléčné výrobky včetně tepelně ošetřených výrobků | 0,05 g/L (nápoje)
  0,4 g/kg (pevné potraviny) |
| Analogy mléčných výrobků, včetně náhrad mléka do teplých nápojů | 0,05 g/L (nápoje)
  0,25 g/kg (pevné potraviny) |
| Cereální tyčinky | 0,5 g/kg |
| Stolní sladidla | 8,3 g/kg |
| Nápoje na ovocné a zeleninové bázi | 0,05 g/L |
| Ochucené nápoje | 0,05 g/L |
| Speciální káva, čaj, bylinné a ovocné čaje, čekanka; extrakty z čaje, bylinných a ovocných čajů a čekanky; čaj, byliny, ovoce a obiloviny pro přípravu čajů | 0,2 g/kg |
| Doplňky stravy definované směrnicí 2002/46/ES | 300 mg/den pro obecnou populaci starší 10 let
  55 mg/den pro kojence
  130 mg/den pro malé děti
  250 mg/den pro děti ve věku 3 až10 let |

Kategorie potravin

Maximální množství

Počáteční a pokračovací kojenecká výživa definovaná nařízením (EU) č. 609/2013

0,05 g/L v rekonstituované výživě

Obilné příkrmy a potraviny pro kojence a malé děti definované nařízením (EU) č. 609/2013

0,05 g/kg pro pevné potraviny

Potraviny pro zvláštní lékařské účely pro kojence a malé děti definované nařízením (EU) č. 609/2013

V souladu se zvláštními výživovými požadavky kojenců a malých dětí, jimž jsou výrobky určeny, a v každém případě ne vyšší než maximální množství specifikovaná pro danou kategorii uvedenou v příloze II, jež odpovídá příslušným výrobkům.

Náhrada celodenní stravy pro regulaci hmotnosti definovaná nařízením (EU) č. 609/2013

0,2 g/L (nápoje)

1,7 g/kg (tyčinky)

Potraviny obsahující prohlášení o nepřítomnosti či sníženém obsahu lepku v souladu s požadavky prováděcího nařízení Komise (EU) č. 828/2014 (1)

1,25 g/kg

Neochucené pasterované a sterilované (i vysokoteplotně ošetřené) mléčné výrobky

0,05 g/L

Neochucené kysané mléčné výrobky, které byly po kvašení tepelně zpracovány, ochucené kysané mléčné výrobky včetně tepelně ošetřených výrobků

0,05 g/L (nápoje)

0,4 g/kg (pevné potraviny)

Analogy mléčných výrobků, včetně náhrad mléka do teplých nápojů

0,05 g/L (nápoje)

0,25 g/kg (pevné potraviny)

Cereální tyčinky

0,5 g/kg

Stolní sladidla

8,3 g/kg

Nápoje na ovocné a zeleninové bázi

0,05 g/L

Ochucené nápoje

0,05 g/L

Speciální káva, čaj, bylinné a ovocné čaje, čekanka; extrakty z čaje, bylinných a ovocných čajů a čekanky; čaj, byliny, ovoce a obiloviny pro přípravu čajů

0,2 g/kg

Doplňky stravy definované směrnicí 2002/46/ES

300 mg/den pro obecnou populaci starší 10 let

55 mg/den pro kojence

130 mg/den pro malé děti

250 mg/den pro děti ve věku 3 až10 let

---

(1)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 828/2014 ze dne 30. července 2014 o požadavcích na poskytování informací o nepřítomnosti či sníženém obsahu lepku v potravinách spotřebitelům (Úř. věst. L 228, 31.7.2014, s. 5).

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/68

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2376

ze dne 15. prosince 2017,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/348, pokud jde o soulad revidovaných cílů v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů zahrnutých do pozměněných vnitrostátních plánů či plánů funkčních bloků vzdušného prostoru předložených Maltou, Bulharskem a Polskem

(oznámeno pod číslem C(2017) 8433)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 písm. c) uvedeného nařízení,

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 390/2013 ze dne 3. května 2013, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (2), a zejména na čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nařízením (ES) č. 549/2004 mají členské státy přijmout vnitrostátní plány nebo plány funkčních bloků vzdušného prostoru, včetně závazných cílů na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, zajišťující soulad s výkonnostními cíli na úrovni celé Unie. V nařízení (ES) č. 549/2004 se rovněž stanoví, že Komise posoudí soulad těchto cílů na základě hodnoticích kritérií zmiňovaných v čl. 11 odst. 6 písm. d) uvedeného nařízení. Podrobná pravidla byla v této souvislosti stanovena prováděcím nařízením (EU) č. 390/2013. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nařízením (ES) č. 549/2004 mají členské státy přijmout vnitrostátní plány nebo plány funkčních bloků vzdušného prostoru, včetně závazných cílů na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, zajišťující soulad s výkonnostními cíli na úrovni celé Unie. V nařízení (ES) č. 549/2004 se rovněž stanoví, že Komise posoudí soulad těchto cílů na základě hodnoticích kritérií zmiňovaných v čl. 11 odst. 6 písm. d) uvedeného nařízení. Podrobná pravidla byla v této souvislosti stanovena prováděcím nařízením (EU) č. 390/2013.

| (2) | Po posouzení plánů výkonnosti přijala Komise prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/348 (3), ve kterém bylo mimo jiné konstatováno, že cíle v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů, které jsou obsaženy v plánech výkonnosti předložených Maltou, Bulharskem a Polskem, jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Unie na druhé referenční období (2015–2019). |
| --- | --- |

(2)

Po posouzení plánů výkonnosti přijala Komise prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/348 (3), ve kterém bylo mimo jiné konstatováno, že cíle v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů, které jsou obsaženy v plánech výkonnosti předložených Maltou, Bulharskem a Polskem, jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Unie na druhé referenční období (2015–2019).

| (3) | Následně Komise přijala prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1985 (4), jež daným členským státům na jejich žádost povolilo revizi vlastních cílů v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů na roky 2017, 2018 a 2019 v souladu s čl. 17 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013. |
| --- | --- |

(3)

Následně Komise přijala prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1985 (4), jež daným členským státům na jejich žádost povolilo revizi vlastních cílů v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů na roky 2017, 2018 a 2019 v souladu s čl. 17 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.

| (4) | Malta, Bulharsko a Polsko na tomto základě své cíle revidovaly a patřičně pozměnily své plány výkonnosti a předložily je Komisi s žádostí, aby povolila revizi v roce 2016. |
| --- | --- |

(4)

Malta, Bulharsko a Polsko na tomto základě své cíle revidovaly a patřičně pozměnily své plány výkonnosti a předložily je Komisi s žádostí, aby povolila revizi v roce 2016.

| (5) | Komise tyto pozměněné plány, a zejména pak revidované cíle, posoudila v souladu s článkem 14 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013. Soulad cílů v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů, vyjádřených ve stanovených jednotkových nákladech na traťové navigační služby, s cíli celé Unie byl posouzen v souladu se zásadami stanovenými v bodě 5 ve spojení s bodem 1 přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, přičemž byl zohledněn zejména trend stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období ve vztahu k cílenému snížení v průměru o 3,3 % ročně a během prvního i druhého referenčního období dohromady (2012–2019) ve vztahu k cílenému snížení v průměru o 1,7 % ročně a výše stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby ve srovnání s členskými státy, ve kterých existuje podobné provozní a ekonomické prostředí. |
| --- | --- |

(5)

Komise tyto pozměněné plány, a zejména pak revidované cíle, posoudila v souladu s článkem 14 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013. Soulad cílů v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů, vyjádřených ve stanovených jednotkových nákladech na traťové navigační služby, s cíli celé Unie byl posouzen v souladu se zásadami stanovenými v bodě 5 ve spojení s bodem 1 přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, přičemž byl zohledněn zejména trend stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období ve vztahu k cílenému snížení v průměru o 3,3 % ročně a během prvního i druhého referenčního období dohromady (2012–2019) ve vztahu k cílenému snížení v průměru o 1,7 % ročně a výše stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby ve srovnání s členskými státy, ve kterých existuje podobné provozní a ekonomické prostředí.

| (6) | V případě Malty z posouzení vyplynulo, že revidované cíle se zakládají na plánovaném snížení stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v průměru o 3 % ročně. Tento cíl je jen o něco méně ambiciózní než cíl, který je za účelem snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby pro téže období vytyčen na úrovni celé Unie. Během prvního a druhého referenčního období dohromady se však plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby mají snižovat rychleji než v celé Unii (o 4,6 %). Revidovaný cíl Malty pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které jsou výrazně nižší (40,4 %) než průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států, kde existuje podobné provozní a ekonomické prostředí jako na Maltě. Komise se proto domnívá, že revidované cíle Malty pro roky 2017, 2018 a 2019 jsou v souladu s cíli, které jsou v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů vytyčeny na druhé referenční období na úrovni celé Unie. |
| --- | --- |

(6)

V případě Malty z posouzení vyplynulo, že revidované cíle se zakládají na plánovaném snížení stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v průměru o 3 % ročně. Tento cíl je jen o něco méně ambiciózní než cíl, který je za účelem snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby pro téže období vytyčen na úrovni celé Unie. Během prvního a druhého referenčního období dohromady se však plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby mají snižovat rychleji než v celé Unii (o 4,6 %). Revidovaný cíl Malty pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které jsou výrazně nižší (40,4 %) než průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států, kde existuje podobné provozní a ekonomické prostředí jako na Maltě. Komise se proto domnívá, že revidované cíle Malty pro roky 2017, 2018 a 2019 jsou v souladu s cíli, které jsou v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů vytyčeny na druhé referenční období na úrovni celé Unie.

| (7) | Co se týče Bulharska, z posouzení vyplynulo, že revidované cíle se zakládají na plánovaném snížení stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v průměru o 1,1 % ročně. Tento cíl je méně ambiciózní než cíl, který je za účelem snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby pro téže období vytyčen na úrovni celé Unie. Během prvního a druhého referenčního období dohromady se však plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby mají snižovat rychleji než v celé Unii (o 2,3 %). Revidovaný cíl Bulharska pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které jsou nižší (3,0 %) než průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států, kde existuje podobné provozní a ekonomické prostředí jako v Bulharsku. Komise se proto domnívá, že revidované cíle Bulharska pro roky 2017, 2018 a 2019 jsou v souladu s cíli, které jsou v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů vytyčeny na druhé referenční období na úrovni celé Unie. |
| --- | --- |

(7)

Co se týče Bulharska, z posouzení vyplynulo, že revidované cíle se zakládají na plánovaném snížení stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v průměru o 1,1 % ročně. Tento cíl je méně ambiciózní než cíl, který je za účelem snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby pro téže období vytyčen na úrovni celé Unie. Během prvního a druhého referenčního období dohromady se však plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby mají snižovat rychleji než v celé Unii (o 2,3 %). Revidovaný cíl Bulharska pro rok 2019 navíc vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které jsou nižší (3,0 %) než průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států, kde existuje podobné provozní a ekonomické prostředí jako v Bulharsku. Komise se proto domnívá, že revidované cíle Bulharska pro roky 2017, 2018 a 2019 jsou v souladu s cíli, které jsou v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů vytyčeny na druhé referenční období na úrovni celé Unie.

| (8) | Pokud jde o Polsko, z posouzení vyplynulo, že revidované cíle se zakládají na plánovaném snížení stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v průměru o 0,1 % ročně. Tento cíl je méně ambiciózní než cíl, který je za účelem snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby pro téže období vytyčen na úrovni celé Unie. Během prvního a druhého referenčního období dohromady se plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby mají zvyšovat (průměrně o 1,4 % ročně). Revidovaný cíl Polska pro rok 2019 však vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které jsou výrazně nižší (14,9 %) než průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států, kde existuje podobné provozní a ekonomické prostředí jako v Polsku. Vzhledem ke zmiňované příznivé výši stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby a s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem, jež nepříznivý trend stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby vysvětlují, zejména k přijímání nezbytných opatření, pokud jde o bezpečnost, se Komise domnívá, že revidované cíle Polska pro roky 2017, 2018 a 2019 jsou celkově vzato v souladu s cíli, které jsou v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů vytyčeny na druhé referenční období na úrovni celé Unie. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o Polsko, z posouzení vyplynulo, že revidované cíle se zakládají na plánovaném snížení stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby během druhého referenčního období v průměru o 0,1 % ročně. Tento cíl je méně ambiciózní než cíl, který je za účelem snížení průměrných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby pro téže období vytyčen na úrovni celé Unie. Během prvního a druhého referenčního období dohromady se plánované stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby mají zvyšovat (průměrně o 1,4 % ročně). Revidovaný cíl Polska pro rok 2019 však vychází z plánovaných stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby, které jsou výrazně nižší (14,9 %) než průměrné stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby u členských států, kde existuje podobné provozní a ekonomické prostředí jako v Polsku. Vzhledem ke zmiňované příznivé výši stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby a s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem, jež nepříznivý trend stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby vysvětlují, zejména k přijímání nezbytných opatření, pokud jde o bezpečnost, se Komise domnívá, že revidované cíle Polska pro roky 2017, 2018 a 2019 jsou celkově vzato v souladu s cíli, které jsou v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů vytyčeny na druhé referenční období na úrovni celé Unie.

| (9) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/348 by proto mělo být změněno, aby byly zohledněny revidované cíle Bulharska, Malty a Polska, |
| --- | --- |

(9)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/348 by proto mělo být změněno, aby byly zohledněny revidované cíle Bulharska, Malty a Polska,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2015/348 se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 15. prosince 2017.

Za Komisi

Violeta BULC

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 128, 9.5.2013, s. 1.

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/348 ze dne 2. března 2015, kterým se konstatuje soulad některých cílů zahrnutých do vnitrostátních plánů či plánů funkčních bloků vzdušného prostoru předložených podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 s výkonnostními cíli celé Unie na druhé referenční období (Úř. věst. L 60, 4.3.2015, s. 55).

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1985 ze dne 31. října 2017, kterým se povoluje revize cílů v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů na roky 2017, 2018 a 2019 letových navigačních služeb Malty, Bulharska a Polska v souladu s čl. 17 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 (Úř. věst. L 287, 4.11.2017, s. 28).

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Výkonnostní cíle v klíčových oblastech výkonnosti týkajících se bezpečnosti, životního prostředí, kapacity a efektivity nákladů zahrnuté do vnitrostátních plánů či plánů funkčních bloků vzdušného prostoru předložených podle nařízení (ES) č. 549/2004, u nichž byl konstatován soulad s výkonnostními cíli na úrovni Unie na druhé referenční období

KLÍČOVÁ OBLAST VÝKONNOSTI TÝKAJÍCÍ SE BEZPEČNOSTI

Efektivnost řízení bezpečnosti (EOSM) a uplatňování klasifikace závažnosti na základě metodiky nástroje analýzy rizika (RAT)

| ČLENSKÝ STÁT | FAB | EOSM | Pozemní ATM % (RAT) | Celkové ATM % (RAT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | STÁT úroveň | ANSP úroveň | 2017 | 2019 | 2017 | 2019 |
| | KB | Jiné CŘ | PMR | ND | ATM-S | PMR | ND | ATM-S | PMR | ND | ATM-S | PMR | ND | ATM-S |
| Rakousko | FAB CE | C | D | D | 94,17 | 93,33 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Chorvatsko |
| Česká republika |
| Maďarsko |
| Slovenská republika |
| Slovinsko |
| Irsko | UK - IR | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Spojené království |
| Belgie/Lucembursko | FAB EC | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 |
| Francie |
| Německo |
| Nizozemsko |
| [Švýcarsko] |
| Polsko | Baltic | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 90 | 90 | 100 |
| Litva |
| Kypr | Blue Med | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 95 | 95 | 100 |
| Řecko |
| Itálie |
| Malta |
| Bulharsko | Danube | C | C | D | 90 | 90 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 85 | 80 | 90 | 90 | 100 |
| Rumunsko |
| Dánsko | DK - SE | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Švédsko |
| Estonsko | NEFAB | C | C | D | 95 | 95 | 85 | 100 | 100 | 100 | 90 | 90 | 85 | 100 | 100 | 100 |
| Finsko |
| Lotyšsko |
| [Norsko] |
| Portugalsko | SW | C | D | D | 90 | 90 | 90 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 90 | 80 | 80 | 100 |
| Španělsko |

ČLENSKÝ STÁT

FAB

EOSM

Pozemní ATM % (RAT)

Celkové ATM % (RAT)

STÁT úroveň

ANSP úroveň

2017

2019

2017

2019

KB

Jiné CŘ

PMR

ND

ATM-S

PMR

ND

ATM-S

PMR

ND

ATM-S

PMR

ND

ATM-S

Rakousko

FAB CE

C

D

D

94,17

93,33

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Chorvatsko

Česká republika

Maďarsko

Slovenská republika

Slovinsko

Irsko

UK - IR

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Spojené království

Belgie/Lucembursko

FAB EC

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

Francie

Německo

Nizozemsko

[Švýcarsko]

Polsko

Baltic

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

90

90

100

Litva

Kypr

Blue Med

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

95

95

100

Řecko

Itálie

Malta

Bulharsko

Danube

C

C

D

90

90

80

100

100

100

80

85

80

90

90

100

Rumunsko

Dánsko

DK - SE

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Švédsko

Estonsko

NEFAB

C

C

D

95

95

85

100

100

100

90

90

85

100

100

100

Finsko

Lotyšsko

[Norsko]

Portugalsko

SW

C

D

D

90

90

90

100

100

100

80

80

90

80

80

100

Španělsko

Zkratky:

| „KB“ | : | cíl řízení „kultura bezpečnosti“ uvedený v bodě 1.1 písm. a) oddílu 2 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 |
| --- | --- | --- |
| „jiné CŘ“ | : | cíle řízení uvedené v bodě 1.1 písm. a) oddílu 2 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 jiné než „kultura bezpečnosti“ |
| „ND“ | : | narušení dráhy |
| „PMR“ | : | porušení minim rozstupů |
| „ATM-S“ | : | události týkající se ATM |

„KB“

:

cíl řízení „kultura bezpečnosti“ uvedený v bodě 1.1 písm. a) oddílu 2 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013

„jiné CŘ“

:

cíle řízení uvedené v bodě 1.1 písm. a) oddílu 2 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 jiné než „kultura bezpečnosti“

„ND“

:

narušení dráhy

„PMR“

:

porušení minim rozstupů

„ATM-S“

:

události týkající se ATM

KLÍČOVÁ OBLAST VÝKONNOSTI TÝKAJÍCÍ SE ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ

Horizontální efektivita traťových letů v rámci skutečné dráhy letu

| ČLENSKÝ STÁT | FAB | CÍL FAB V OBLASTI ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ (v %) |
| --- | --- | --- |
| | | 2019 |
| Rakousko | FAB CE | 1,81 |
| Chorvatsko |
| Česká republika |
| Maďarsko |
| Slovenská republika |
| Slovinsko |
| Irsko | UK - IR | 2,99 |
| Spojené království |
| Belgie/Lucembursko | FAB EC | 2,96 |
| Francie |
| Německo |
| Nizozemsko |
| [Švýcarsko] |
| Polsko | Baltic | 1,36 |
| Litva |
| Kypr | Blue Med | 2,45 |
| Řecko |
| Itálie |
| Malta |
| Bulharsko | Danube | 1,37 |
| Rumunsko |
| Dánsko | DK - SE | 1,19 |
| Švédsko |
| Estonsko | NEFAB | 1,22 |
| Finsko |
| Lotyšsko |
| [Norsko] |
| Portugalsko | SW | 3,28 |
| Španělsko |

ČLENSKÝ STÁT

FAB

CÍL FAB V OBLASTI ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ (v %)

2019

Rakousko

FAB CE

1,81

Chorvatsko

Česká republika

Maďarsko

Slovenská republika

Slovinsko

Irsko

UK - IR

2,99

Spojené království

Belgie/Lucembursko

FAB EC

2,96

Francie

Německo

Nizozemsko

[Švýcarsko]

Polsko

Baltic

1,36

Litva

Kypr

Blue Med

2,45

Řecko

Itálie

Malta

Bulharsko

Danube

1,37

Rumunsko

Dánsko

DK - SE

1,19

Švédsko

Estonsko

NEFAB

1,22

Finsko

Lotyšsko

[Norsko]

Portugalsko

SW

3,28

Španělsko

KLÍČOVÁ OBLAST VÝKONNOSTI TÝKAJÍCÍ SE KAPACITY

Míra zpoždění na trati pro účely uspořádání toku letového provozu (ATFM): minuty/let

| ČLENSKÝ STÁT | FAB | CÍLOVÁ TRAŤOVÁ KAPACITA FAB |
| --- | --- | --- |
| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Irsko | UK - IR | 0,25 | 0,26 | 0,26 | 0,26 | 0,26 |
| Spojené království |
| Polsko | Baltic | 0,21 | 0,21 | 0,21 | 0,22 | 0,22 |
| Litva |
| Dánsko | DK - SE | 0,10 | 0,10 | 0,10 | 0,09 | 0,09 |
| Švédsko |
| Estonsko | NEFAB | 0,12 | 0,12 | 0,13 | 0,13 | 0,13 |
| Finsko |
| Lotyšsko |
| [Norsko] |

ČLENSKÝ STÁT

FAB

CÍLOVÁ TRAŤOVÁ KAPACITA FAB

2015

2016

2017

2018

2019

Irsko

UK - IR

0,25

0,26

0,26

0,26

0,26

Spojené království

Polsko

Baltic

0,21

0,21

0,21

0,22

0,22

Litva

Dánsko

DK - SE

0,10

0,10

0,10

0,09

0,09

Švédsko

Estonsko

NEFAB

0,12

0,12

0,13

0,13

0,13

Finsko

Lotyšsko

[Norsko]

KLÍČOVÁ OBLAST VÝKONNOSTI TÝKAJÍCÍ SE EFEKTIVITY NÁKLADŮ

Legenda:

| Kód | Položka | Jednotky |
| --- | --- | --- |
| (A) | Celkové stanovené náklady na traťové navigační služby | (v nominálním vyjádření a v národní měně) |
| (B) | Míra inflace | (%) |
| (C) | Index inflace | (100 = 2009) |
| (D) | Celkové stanovené náklady na traťové navigační služby | (v reálných cenách roku 2009 a v národní měně) |
| (E) | Celkové traťové výkonové jednotky | (TSU) |
| (F) | Stanovené jednotkové náklady (DUC) na traťové navigační služby | (v reálných cenách roku 2009 a v národní měně) |

Kód

Položka

Jednotky

(A)

Celkové stanovené náklady na traťové navigační služby

(v nominálním vyjádření a v národní měně)

(B)

Míra inflace

(%)

(C)

Index inflace

(100 = 2009)

(D)

Celkové stanovené náklady na traťové navigační služby

(v reálných cenách roku 2009 a v národní měně)

(E)

Celkové traťové výkonové jednotky

(TSU)

(F)

Stanovené jednotkové náklady (DUC) na traťové navigační služby

(v reálných cenách roku 2009 a v národní měně)

BALTIC FAB

Oblast zpoplatnění: Litva – měna: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 23 316 993 | 23 342 321 | 24 186 978 | 25 093 574 | 25 748 766 |
| (B) | 1,7 % | 2,2 % | 2,5 % | 2,2 % | 2,2 % |
| (C) | 112,9 | 115,4 | 118,4 | 121,0 | 123,7 |
| (D) | 20 652 919 | 20 223 855 | 20 434 886 | 20 737 566 | 20 814 037 |
| (E) | 490 928 | 508 601 | 524 877 | 541 672 | 559 548 |
| (F) | 42,07 | 39,76 | 38,93 | 38,28 | 37,20 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

23 316 993

23 342 321

24 186 978

25 093 574

25 748 766

(B)

1,7 %

2,2 %

2,5 %

2,2 %

2,2 %

(C)

112,9

115,4

118,4

121,0

123,7

(D)

20 652 919

20 223 855

20 434 886

20 737 566

20 814 037

(E)

490 928

508 601

524 877

541 672

559 548

(F)

42,07

39,76

38,93

38,28

37,20

Oblast zpoplatnění: Polsko – měna: PLN

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 658 592 342 | 687 375 337 | 807 874 605 | 840 660 505 | 795 098 157 |
| (B) | 2,4 % | 2,5 % | 1,1 % | 1,9 % | 2,4 % |
| (C) | 115,9 | 118,7 | 111,3 | 113,4 | 116,1 |
| (D) | 568 474 758 | 578 848 069 | 725 678 008 | 741 339 221 | 685 060 982 |
| (E) | 4 362 840 | 4 544 000 | 4 299 929 | 4 419 000 | 4 560 000 |
| (F) | 130,30 | 127,39 | 168,77 | 167,76 | 150,23 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

658 592 342

687 375 337

807 874 605

840 660 505

795 098 157

(B)

2,4 %

2,5 %

1,1 %

1,9 %

2,4 %

(C)

115,9

118,7

111,3

113,4

116,1

(D)

568 474 758

578 848 069

725 678 008

741 339 221

685 060 982

(E)

4 362 840

4 544 000

4 299 929

4 419 000

4 560 000

(F)

130,30

127,39

168,77

167,76

150,23

BLUE MED FAB

Oblast zpoplatnění: Kypr – měna: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 52 708 045 | 53 598 493 | 55 916 691 | 57 610 277 | 59 360 816 |
| (B) | 1,6 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,8 % | 2,0 % |
| (C) | 112,9 | 114,8 | 116,8 | 118,9 | 121,3 |
| (D) | 46 681 639 | 46 676 772 | 47 881 610 | 48 459 560 | 48 952 987 |
| (E) | 1 395 081 | 1 425 773 | 1 457 140 | 1 489 197 | 1 521 959 |
| (F) | 33,46 | 32,74 | 32,86 | 32,54 | 32,16 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

52 708 045

53 598 493

55 916 691

57 610 277

59 360 816

(B)

1,6 %

1,7 %

1,7 %

1,8 %

2,0 %

(C)

112,9

114,8

116,8

118,9

121,3

(D)

46 681 639

46 676 772

47 881 610

48 459 560

48 952 987

(E)

1 395 081

1 425 773

1 457 140

1 489 197

1 521 959

(F)

33,46

32,74

32,86

32,54

32,16

Oblast zpoplatnění: Řecko – měna: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 147 841 464 | 151 226 557 | 155 317 991 | 156 939 780 | 164 629 376 |
| (B) | 0,3 % | 1,1 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,6 % |
| (C) | 107,9 | 109,1 | 110,4 | 111,8 | 113,6 |
| (D) | 136 958 572 | 138 630 543 | 140 635 901 | 140 350 008 | 144 936 752 |
| (E) | 4 231 888 | 4 318 281 | 4 404 929 | 4 492 622 | 4 599 834 |
| (F) | 32,36 | 32,10 | 31,93 | 31,24 | 31,51 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

147 841 464

151 226 557

155 317 991

156 939 780

164 629 376

(B)

0,3 %

1,1 %

1,2 %

1,3 %

1,6 %

(C)

107,9

109,1

110,4

111,8

113,6

(D)

136 958 572

138 630 543

140 635 901

140 350 008

144 936 752

(E)

4 231 888

4 318 281

4 404 929

4 492 622

4 599 834

(F)

32,36

32,10

31,93

31,24

31,51

Oblast zpoplatnění: Malta – měna: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 17 736 060 | 19 082 057 | 20 694 940 | 21 720 523 | 22 752 314 |
| (B) | 1,7 % | 1,8 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 111,9 | 114,0 | 115,9 | 117,9 | 119,9 |
| (D) | 15 844 908 | 16 745 957 | 17 857 802 | 18 429 483 | 18 982 242 |
| (E) | 609 000 | 621 000 | 880 000 | 933 000 | 990 000 |
| (F) | 26,02 | 26,97 | 20,29 | 19,75 | 19,17 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

17 736 060

19 082 057

20 694 940

21 720 523

22 752 314

(B)

1,7 %

1,8 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

(C)

111,9

114,0

115,9

117,9

119,9

(D)

15 844 908

16 745 957

17 857 802

18 429 483

18 982 242

(E)

609 000

621 000

880 000

933 000

990 000

(F)

26,02

26,97

20,29

19,75

19,17

DANUBE FAB

Oblast zpoplatnění: Bulharsko – měna: BGN

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 166 771 377 | 172 805 739 | 219 350 068 | 228 283 095 | 232 773 544 |
| (B) | 0,9 % | 1,8 % | 1,1 % | 1,2 % | 1,4 % |
| (C) | 110,1 | 112,1 | 106,9 | 108,1 | 109,7 |
| (D) | 151 495 007 | 154 219 178 | 205 254 233 | 211 080 244 | 212 260 655 |
| (E) | 2 627 000 | 2 667 000 | 3 439 000 | 3 611 824 | 3 745 039 |
| (F) | 57,67 | 57,82 | 59,68 | 58,44 | 56,68 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

166 771 377

172 805 739

219 350 068

228 283 095

232 773 544

(B)

0,9 %

1,8 %

1,1 %

1,2 %

1,4 %

(C)

110,1

112,1

106,9

108,1

109,7

(D)

151 495 007

154 219 178

205 254 233

211 080 244

212 260 655

(E)

2 627 000

2 667 000

3 439 000

3 611 824

3 745 039

(F)

57,67

57,82

59,68

58,44

56,68

Oblast zpoplatnění: Rumunsko – měna: RON

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 690 507 397 | 704 650 329 | 718 659 958 | 735 119 853 | 753 216 461 |
| (B) | 3,1 % | 3,0 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| (C) | 126,9 | 130,7 | 134,4 | 138,2 | 141,9 |
| (D) | 543 963 841 | 538 937 162 | 534 681 066 | 532 030 334 | 530 795 951 |
| (E) | 4 012 887 | 4 117 019 | 4 219 063 | 4 317 155 | 4 441 542 |
| (F) | 135,55 | 130,90 | 126,73 | 123,24 | 119,51 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

690 507 397

704 650 329

718 659 958

735 119 853

753 216 461

(B)

3,1 %

3,0 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

(C)

126,9

130,7

134,4

138,2

141,9

(D)

543 963 841

538 937 162

534 681 066

532 030 334

530 795 951

(E)

4 012 887

4 117 019

4 219 063

4 317 155

4 441 542

(F)

135,55

130,90

126,73

123,24

119,51

FAB DÁNSKO-ŠVÉDSKO

Oblast zpoplatnění: Dánsko – měna: DKK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 726 872 134 | 724 495 393 | 735 983 926 | 749 032 040 | 750 157 741 |
| (B) | 1,8 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % |
| (C) | 111,6 | 114,1 | 116,6 | 119,1 | 121,8 |
| (D) | 651 263 654 | 635 160 606 | 631 342 985 | 628 704 443 | 616 095 213 |
| (E) | 1 553 000 | 1 571 000 | 1 589 000 | 1 608 000 | 1 628 000 |
| (F) | 419,36 | 404,30 | 397,32 | 390,99 | 378,44 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

726 872 134

724 495 393

735 983 926

749 032 040

750 157 741

(B)

1,8 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

(C)

111,6

114,1

116,6

119,1

121,8

(D)

651 263 654

635 160 606

631 342 985

628 704 443

616 095 213

(E)

1 553 000

1 571 000

1 589 000

1 608 000

1 628 000

(F)

419,36

404,30

397,32

390,99

378,44

Oblast zpoplatnění: Švédsko – měna: SEK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 1 951 544 485 | 1 974 263 091 | 1 970 314 688 | 1 964 628 986 | 1 958 887 595 |
| (B) | 1,6 % | 2,4 % | 2,1 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 106,1 | 108,6 | 110,9 | 113,1 | 115,4 |
| (D) | 1 840 204 091 | 1 817 994 673 | 1 777 040 937 | 1 737 169 570 | 1 698 130 296 |
| (E) | 3 257 000 | 3 303 000 | 3 341 000 | 3 383 000 | 3 425 000 |
| (F) | 565,00 | 550,41 | 531,89 | 513,50 | 495,80 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

1 951 544 485

1 974 263 091

1 970 314 688

1 964 628 986

1 958 887 595

(B)

1,6 %

2,4 %

2,1 %

2,0 %

2,0 %

(C)

106,1

108,6

110,9

113,1

115,4

(D)

1 840 204 091

1 817 994 673

1 777 040 937

1 737 169 570

1 698 130 296

(E)

3 257 000

3 303 000

3 341 000

3 383 000

3 425 000

(F)

565,00

550,41

531,89

513,50

495,80

FAB CE

Oblast zpoplatnění: Chorvatsko – měna: HRK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 670 066 531 | 687 516 987 | 691 440 691 | 687 394 177 | 674 346 800 |
| (B) | 0,2 % | 1,0 % | 1,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| (C) | 109,2 | 110,4 | 112,0 | 114,8 | 117,7 |
| (D) | 613 414 184 | 622 991 131 | 617 287 272 | 598 707 050 | 573 017 597 |
| (E) | 1 763 000 | 1 783 000 | 1 808 000 | 1 863 185 | 1 926 787 |
| (F) | 347,94 | 349,41 | 341,42 | 321,34 | 297,40 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

670 066 531

687 516 987

691 440 691

687 394 177

674 346 800

(B)

0,2 %

1,0 %

1,5 %

2,5 %

2,5 %

(C)

109,2

110,4

112,0

114,8

117,7

(D)

613 414 184

622 991 131

617 287 272

598 707 050

573 017 597

(E)

1 763 000

1 783 000

1 808 000

1 863 185

1 926 787

(F)

347,94

349,41

341,42

321,34

297,40

Oblast zpoplatnění: Česká republika – měna: CZK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 3 022 287 900 | 3 087 882 700 | 3 126 037 100 | 3 149 817 800 | 3 102 014 900 |
| (B) | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 111,5 | 113,7 | 116,0 | 118,3 | 120,7 |
| (D) | 2 710 775 667 | 2 715 303 433 | 2 694 955 079 | 2 662 212 166 | 2 570 401 338 |
| (E) | 2 548 000 | 2 637 000 | 2 717 000 | 2 795 000 | 2 881 000 |
| (F) | 1 063,88 | 1 029,69 | 991,89 | 952,49 | 892,19 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

3 022 287 900

3 087 882 700

3 126 037 100

3 149 817 800

3 102 014 900

(B)

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

(C)

111,5

113,7

116,0

118,3

120,7

(D)

2 710 775 667

2 715 303 433

2 694 955 079

2 662 212 166

2 570 401 338

(E)

2 548 000

2 637 000

2 717 000

2 795 000

2 881 000

(F)

1 063,88

1 029,69

991,89

952,49

892,19

Oblast zpoplatnění: Maďarsko – měna: HUF

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 28 133 097 383 | 29 114 984 951 | 29 632 945 277 | 30 406 204 408 | 31 345 254 629 |
| (B) | 1,8 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| (C) | 119,3 | 122,8 | 126,5 | 130,3 | 134,2 |
| (D) | 23 587 547 923 | 23 699 795 100 | 23 418 852 735 | 23 330 056 076 | 23 350 067 982 |
| (E) | 2 457 201 | 2 364 165 | 2 413 812 | 2 453 639 | 2 512 526 |
| (F) | 9 599,36 | 10 024,60 | 9 702,02 | 9 508,35 | 9 293,46 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

28 133 097 383

29 114 984 951

29 632 945 277

30 406 204 408

31 345 254 629

(B)

1,8 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

(C)

119,3

122,8

126,5

130,3

134,2

(D)

23 587 547 923

23 699 795 100

23 418 852 735

23 330 056 076

23 350 067 982

(E)

2 457 201

2 364 165

2 413 812

2 453 639

2 512 526

(F)

9 599,36

10 024,60

9 702,02

9 508,35

9 293,46

Oblast zpoplatnění: Slovinsko – měna: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 32 094 283 | 33 168 798 | 33 870 218 | 34 392 801 | 35 029 005 |
| (B) | 1,6 % | 2,1 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 111,9 | 114,3 | 116,5 | 118,8 | 121,2 |
| (D) | 28 675 840 | 29 018 678 | 29 079 819 | 28 949 500 | 28 906 876 |
| (E) | 481 500 | 499 637 | 514 217 | 529 770 | 546 470 |
| (F) | 59,56 | 58,08 | 56,55 | 54,65 | 52,90 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

32 094 283

33 168 798

33 870 218

34 392 801

35 029 005

(B)

1,6 %

2,1 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

(C)

111,9

114,3

116,5

118,8

121,2

(D)

28 675 840

29 018 678

29 079 819

28 949 500

28 906 876

(E)

481 500

499 637

514 217

529 770

546 470

(F)

59,56

58,08

56,55

54,65

52,90

NEFAB

Oblast zpoplatnění: Estonsko – měna: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 23 098 175 | 24 757 151 | 25 985 553 | 27 073 003 | 28 182 980 |
| (B) | 3,0 % | 3,1 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| (C) | 123,3 | 127,1 | 130,9 | 134,8 | 138,9 |
| (D) | 18 739 585 | 19 481 586 | 19 852 645 | 20 081 013 | 20 295 459 |
| (E) | 774 641 | 801 575 | 827 117 | 855 350 | 885 643 |
| (F) | 24,19 | 24,30 | 24,00 | 23,48 | 22,92 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

23 098 175

24 757 151

25 985 553

27 073 003

28 182 980

(B)

3,0 %

3,1 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

(C)

123,3

127,1

130,9

134,8

138,9

(D)

18 739 585

19 481 586

19 852 645

20 081 013

20 295 459

(E)

774 641

801 575

827 117

855 350

885 643

(F)

24,19

24,30

24,00

23,48

22,92

Oblast zpoplatnění: Finsko – měna: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 45 050 000 | 45 596 000 | 46 064 000 | 46 321 000 | 46 468 000 |
| (B) | 1,5 % | 1,7 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 114,4 | 116,4 | 118,6 | 121,0 | 123,4 |
| (D) | 39 368 663 | 39 179 750 | 38 843 860 | 38 294 684 | 37 662 953 |
| (E) | 792 600 | 812 000 | 827 000 | 843 000 | 861 000 |
| (F) | 49,67 | 48,25 | 46,97 | 45,43 | 43,74 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

45 050 000

45 596 000

46 064 000

46 321 000

46 468 000

(B)

1,5 %

1,7 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

(C)

114,4

116,4

118,6

121,0

123,4

(D)

39 368 663

39 179 750

38 843 860

38 294 684

37 662 953

(E)

792 600

812 000

827 000

843 000

861 000

(F)

49,67

48,25

46,97

45,43

43,74

Oblast zpoplatnění: Lotyšsko – měna: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 22 680 662 | 23 118 000 | 23 902 000 | 24 692 818 | 25 534 000 |
| (B) | 2,5 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % |
| (C) | 109,7 | 112,2 | 114,8 | 117,4 | 120,1 |
| (D) | 20 683 885 | 20 603 685 | 20 823 477 | 21 028 777 | 21 256 247 |
| (E) | 802 000 | 824 000 | 844 000 | 867 000 | 890 000 |
| (F) | 25,79 | 25,00 | 24,67 | 24,25 | 23,88 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

22 680 662

23 118 000

23 902 000

24 692 818

25 534 000

(B)

2,5 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

(C)

109,7

112,2

114,8

117,4

120,1

(D)

20 683 885

20 603 685

20 823 477

21 028 777

21 256 247

(E)

802 000

824 000

844 000

867 000

890 000

(F)

25,79

25,00

24,67

24,25

23,88

SW FAB

Oblast zpoplatnění: Portugalsko – měna: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 111 331 252 | 117 112 878 | 121 117 127 | 124 427 807 | 127 871 286 |
| (B) | 1,2 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % |
| (C) | 110,5 | 112,2 | 113,8 | 115,5 | 117,3 |
| (D) | 100 758 704 | 104 424 905 | 106 399 345 | 107 692 336 | 109 037 112 |
| (E) | 3 095 250 | 3 104 536 | 3 122 232 | 3 147 209 | 3 171 128 |
| (F) | 32,55 | 33,64 | 34,08 | 34,22 | 34,38 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

111 331 252

117 112 878

121 117 127

124 427 807

127 871 286

(B)

1,2 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

(C)

110,5

112,2

113,8

115,5

117,3

(D)

100 758 704

104 424 905

106 399 345

107 692 336

109 037 112

(E)

3 095 250

3 104 536

3 122 232

3 147 209

3 171 128

(F)

32,55

33,64

34,08

34,22

34,38

ŠPANĚLSKO

Oblast zpoplatnění: Španělsko – pevninské – měna: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 620 443 569 | 622 072 583 | 622 240 962 | 625 580 952 | 627 777 294 |
| (B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| (C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| (D) | 561 172 369 | 557 638 172 | 552 025 959 | 549 379 889 | 545 563 910 |
| (E) | 8 880 000 | 8 936 000 | 9 018 000 | 9 128 000 | 9 238 000 |
| (F) | 63,20 | 62,40 | 61,21 | 60,19 | 59,06 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

620 443 569

622 072 583

622 240 962

625 580 952

627 777 294

(B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

(C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

(D)

561 172 369

557 638 172

552 025 959

549 379 889

545 563 910

(E)

8 880 000

8 936 000

9 018 000

9 128 000

9 238 000

(F)

63,20

62,40

61,21

60,19

59,06

Oblast zpoplatnění: Španělsko – Kanárské ostrovy – měna: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 98 528 223 | 98 750 683 | 99 003 882 | 98 495 359 | 98 326 935 |
| (B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| (C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| (D) | 89 115 786 | 88 522 066 | 87 832 072 | 86 497 790 | 85 450 091 |
| (E) | 1 531 000 | 1 528 000 | 1 531 000 | 1 537 000 | 1 543 000 |
| (F) | 58,21 | 57,93 | 57,37 | 56,28 | 55,38 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

98 528 223

98 750 683

99 003 882

98 495 359

98 326 935

(B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

(C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

(D)

89 115 786

88 522 066

87 832 072

86 497 790

85 450 091

(E)

1 531 000

1 528 000

1 531 000

1 537 000

1 543 000

(F)

58,21

57,93

57,37

56,28

55,38

UK-IR FAB

Oblast zpoplatnění: Irsko – měna: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 118 046 200 | 121 386 700 | 125 595 100 | 129 364 400 | 130 778 800 |
| (B) | 1,1 % | 1,2 % | 1,4 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 103,7 | 105,0 | 106,4 | 108,2 | 110,1 |
| (D) | 113 811 728 | 115 644 664 | 118 001 964 | 119 511 684 | 118 798 780 |
| (E) | 4 000 000 | 4 049 624 | 4 113 288 | 4 184 878 | 4 262 135 |
| (F) | 28,45 | 28,56 | 28,69 | 28,56 | 27,87 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

118 046 200

121 386 700

125 595 100

129 364 400

130 778 800

(B)

1,1 %

1,2 %

1,4 %

1,7 %

1,7 %

(C)

103,7

105,0

106,4

108,2

110,1

(D)

113 811 728

115 644 664

118 001 964

119 511 684

118 798 780

(E)

4 000 000

4 049 624

4 113 288

4 184 878

4 262 135

(F)

28,45

28,56

28,69

28,56

27,87

Oblast zpoplatnění: Spojené království – měna: GBP

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 686 348 218 | 687 119 724 | 690 004 230 | 682 569 359 | 673 089 111 |
| (B) | 1,9 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 118,2 | 120,5 | 122,9 | 125,3 | 127,8 |
| (D) | 580 582 809 | 570 397 867 | 561 561 156 | 544 617 914 | 526 523 219 |
| (E) | 10 244 000 | 10 435 000 | 10 583 000 | 10 758 000 | 10 940 000 |
| (F) | 56,68 | 54,66 | 53,06 | 50,62 | 48,13 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

686 348 218

687 119 724

690 004 230

682 569 359

673 089 111

(B)

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

(C)

118,2

120,5

122,9

125,3

127,8

(D)

580 582 809

570 397 867

561 561 156

544 617 914

526 523 219

(E)

10 244 000

10 435 000

10 583 000

10 758 000

10 940 000

(F)

56,68

54,66

53,06

50,62

48,13

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/80

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2377

ze dne 15. prosince 2017

o emisích skleníkových plynů, na něž se vztahuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES, na rok 2015 pro každý členský stát

(oznámeno pod číslem C(2017) 8476)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 ze dne 21. května 2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu a o zrušení rozhodnutí č. 280/2004/ES (1), a zejména na čl. 19 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (2) stanoví roční emisní příděly každého členského státu pro každý rok období 2013–2020 a mechanismus každoročního posuzování dodržování těchto hodnot. Roční emisní příděly členských států vyjádřené v tunách ekvivalentu CO2 jsou uvedeny v rozhodnutí Komise 2013/162/EU (3). Úpravy ročních emisních přídělů každého členského státu jsou stanoveny v prováděcím rozhodnutí Komise 2013/634/EU (4). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (2) stanoví roční emisní příděly každého členského státu pro každý rok období 2013–2020 a mechanismus každoročního posuzování dodržování těchto hodnot. Roční emisní příděly členských států vyjádřené v tunách ekvivalentu CO2 jsou uvedeny v rozhodnutí Komise 2013/162/EU (3). Úpravy ročních emisních přídělů každého členského státu jsou stanoveny v prováděcím rozhodnutí Komise 2013/634/EU (4).

| (2) | Článek 19 nařízení (EU) č. 525/2013 stanoví postup pro přezkum inventur emisí skleníkových plynů členských států za účelem posouzení souladu s rozhodnutím č. 406/2009/ES. Každoroční přezkum uvedený v čl. 19 odst. 2 nařízení (EU) č. 525/2013 byl proveden na základě údajů o emisích z roku 2015 oznámených Komisi v březnu 2017 v souladu s postupy stanovenými v kapitole III a v příloze XVI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 749/2014 (5). |
| --- | --- |

(2)

Článek 19 nařízení (EU) č. 525/2013 stanoví postup pro přezkum inventur emisí skleníkových plynů členských států za účelem posouzení souladu s rozhodnutím č. 406/2009/ES. Každoroční přezkum uvedený v čl. 19 odst. 2 nařízení (EU) č. 525/2013 byl proveden na základě údajů o emisích z roku 2015 oznámených Komisi v březnu 2017 v souladu s postupy stanovenými v kapitole III a v příloze XVI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 749/2014 (5).

| (3) | V celkovém množství emisí skleníkových plynů, na něž se vztahuje rozhodnutí č. 406/2009/ES, na rok 2015 pro každý členský stát by se měly zohlednit technické opravy a revidované odhady vypočítané v průběhu každoročního přezkumu, jak jsou uvedeny v konečných zprávách o přezkumu vypracovaných podle čl. 35 odst. 2 nařízení (EU) č. 749/2014. |
| --- | --- |

(3)

V celkovém množství emisí skleníkových plynů, na něž se vztahuje rozhodnutí č. 406/2009/ES, na rok 2015 pro každý členský stát by se měly zohlednit technické opravy a revidované odhady vypočítané v průběhu každoročního přezkumu, jak jsou uvedeny v konečných zprávách o přezkumu vypracovaných podle čl. 35 odst. 2 nařízení (EU) č. 749/2014.

| (4) | Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění, aby bylo v souladu s ustanoveními čl. 19 odst. 7 nařízení (EU) č. 525/2013, které stanoví datum zveřejnění tohoto rozhodnutí jako počátek období čtyřměsíční lhůty, kdy mohou členské státy využít mechanismů pružnosti podle rozhodnutí č. 406/2009/ES, |
| --- | --- |

(4)

Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění, aby bylo v souladu s ustanoveními čl. 19 odst. 7 nařízení (EU) č. 525/2013, které stanoví datum zveřejnění tohoto rozhodnutí jako počátek období čtyřměsíční lhůty, kdy mohou členské státy využít mechanismů pružnosti podle rozhodnutí č. 406/2009/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Celkové množství emisí skleníkových plynů, na něž se vztahuje rozhodnutí č. 406/2009/ES, pro každý členský stát na rok 2015 vyplývající z opravených inventurních údajů po dokončení každoročního přezkumu podle čl. 19 odst. 2 nařízení (EU) č. 525/2013 je stanoveno v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 15. prosince 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 13.

1

(2)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 136).

2

(3)  Rozhodnutí Komise 2013/162/EU ze dne 26. března 2013 o stanovení ročních emisních přídělů členských států na období 2013–2020 v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (Úř. věst. L 90, 28.3.2013, s. 106).

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/634/EU ze dne 31. října 2013 o úpravách ročních emisních přídělů členských států na období 2013–2020 v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (Úř. věst. L 292, 1.11.2013, s. 19).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 749/2014 ze dne 30. června 2014 o struktuře, formátu, postupech předkládání a přezkumu informací vykázaných členskými státy podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 203, 11.7.2014, s. 23).

5

---

PŘÍLOHA

| Členský stát | Emise skleníkových plynů, na něž se vztahuje rozhodnutí č. 406/2009/ES, na rok 2015
  (v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého) |
| --- | --- |
| Belgie | 72 719 520 |
| Bulharsko | 25 354 866 |
| Česká republika | 61 282 020 |
| Dánsko | 32 520 220 |
| Německo | 444 080 615 |
| Estonsko | 6 144 411 |
| Irsko | 43 037 173 |
| Řecko | 45 449 373 |
| Španělsko | 196 153 196 |
| Francie | 353 009 851 |
| Chorvatsko | 15 565 304 |
| Itálie | 273 282 682 |
| Kypr | 4 060 621 |
| Lotyšsko | 9 005 121 |
| Litva | 13 250 961 |
| Lucembursko | 8 607 481 |
| Maďarsko | 41 437 586 |
| Malta | 1 300 741 |
| Nizozemsko | 101 119 720 |
| Rakousko | 49 295 422 |
| Polsko | 186 772 424 |
| Portugalsko | 40 614 056 |
| Rumunsko | 74 555 379 |
| Slovinsko | 10 719 610 |
| Slovensko | 20 084 623 |
| Finsko | 29 886 479 |
| Švédsko | 33 897 178 |
| Spojené království | 326 027 912 |

Členský stát

Emise skleníkových plynů, na něž se vztahuje rozhodnutí č. 406/2009/ES, na rok 2015

(v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého)

Belgie

72 719 520

Bulharsko

25 354 866

Česká republika

61 282 020

Dánsko

32 520 220

Německo

444 080 615

Estonsko

6 144 411

Irsko

43 037 173

Řecko

45 449 373

Španělsko

196 153 196

Francie

353 009 851

Chorvatsko

15 565 304

Itálie

273 282 682

Kypr

4 060 621

Lotyšsko

9 005 121

Litva

13 250 961

Lucembursko

8 607 481

Maďarsko

41 437 586

Malta

1 300 741

Nizozemsko

101 119 720

Rakousko

49 295 422

Polsko

186 772 424

Portugalsko

40 614 056

Rumunsko

74 555 379

Slovinsko

10 719 610

Slovensko

20 084 623

Finsko

29 886 479

Švédsko

33 897 178

Spojené království

326 027 912

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/83

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2378

ze dne 15. prosince 2017,

o souladu jednotkových sazeb pro oblasti zpoplatnění na rok 2017 podle článku 17 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013

(oznámeno pod číslem C(2017) 8501)

(Pouze anglické, české, dánské, estonské, finské, francouzské, chorvatské, italské, litevské, lotyšské, maďarské, německé, nizozemské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské, španělské a švédské znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května 2013, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (2), a zejména na čl. 17 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 391/2013 stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby. Společný systém poplatků je nedílnou součástí dosahování cílů systému sledování výkonnosti, jak je stanoveno v článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (3) a prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (4). |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 391/2013 stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby. Společný systém poplatků je nedílnou součástí dosahování cílů systému sledování výkonnosti, jak je stanoveno v článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (3) a prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (4).

| (2) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/132/EU (5) stanoví výkonnostní cíle na úrovni Unie, včetně cíle efektivity nákladů na traťové navigační služby vyjádřeného ve stanovených jednotkových nákladech na poskytování uvedených služeb na druhé referenční období, tj. na období let 2015 až 2019 včetně. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/132/EU (5) stanoví výkonnostní cíle na úrovni Unie, včetně cíle efektivity nákladů na traťové navigační služby vyjádřeného ve stanovených jednotkových nákladech na poskytování uvedených služeb na druhé referenční období, tj. na období let 2015 až 2019 včetně.

| (3) | Podle ustanovení čl. 17 odst. 1 písm. b) a c) prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 má Komise posoudit jednotkové sazby pro oblasti zpoplatnění na rok 2017, které členské státy předložily Komisi do 1. června 2016 v souladu s požadavky čl. 9 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení. Uvedené posouzení se týká souladu uvedených jednotkových sazeb s prováděcími nařízeními (EU) č. 390/2013 a (EU) č. 391/2013. |
| --- | --- |

(3)

Podle ustanovení čl. 17 odst. 1 písm. b) a c) prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 má Komise posoudit jednotkové sazby pro oblasti zpoplatnění na rok 2017, které členské státy předložily Komisi do 1. června 2016 v souladu s požadavky čl. 9 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení. Uvedené posouzení se týká souladu uvedených jednotkových sazeb s prováděcími nařízeními (EU) č. 390/2013 a (EU) č. 391/2013.

| (4) | Komise jednotkové sazby posoudila za podpory oddělení Eurocontrolu pro ověřování výkonnosti s využitím údajů a dodatečných informací, které členské státy poskytly do 1. listopadu 2016. Komise při posuzování také zohlednila poskytnutá vysvětlení a opravy učiněné před konzultačním zasedáním o jednotkových sazbách pro traťové navigační služby na rok 2017, které se konalo 23. listopadu 2016 v rámci uplatňování čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013, a také zohlednila úpravy jednotkových sazeb provedené členskými státy v návaznosti na následné kontakty s Komisí. |
| --- | --- |

(4)

Komise jednotkové sazby posoudila za podpory oddělení Eurocontrolu pro ověřování výkonnosti s využitím údajů a dodatečných informací, které členské státy poskytly do 1. listopadu 2016. Komise při posuzování také zohlednila poskytnutá vysvětlení a opravy učiněné před konzultačním zasedáním o jednotkových sazbách pro traťové navigační služby na rok 2017, které se konalo 23. listopadu 2016 v rámci uplatňování čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013, a také zohlednila úpravy jednotkových sazeb provedené členskými státy v návaznosti na následné kontakty s Komisí.

| (5) | Na základě uvedeného posouzení Komise v souladu s čl. 17 odst. 1 písm. d) prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjistila, že jednotkové sazby oblasti zpoplatnění traťových navigačních služeb na rok 2017, které předložily Belgie, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Chorvatsko, Irsko, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Německo, Nizozemsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království, Španělsko a Švédsko, jsou v souladu s prováděcími nařízeními (EU) č. 390/2013 a (EU) č. 391/2013. |
| --- | --- |

(5)

Na základě uvedeného posouzení Komise v souladu s čl. 17 odst. 1 písm. d) prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjistila, že jednotkové sazby oblasti zpoplatnění traťových navigačních služeb na rok 2017, které předložily Belgie, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Chorvatsko, Irsko, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Německo, Nizozemsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království, Španělsko a Švédsko, jsou v souladu s prováděcími nařízeními (EU) č. 390/2013 a (EU) č. 391/2013.

| (6) | Podle čl. 17 odst. 1 písm. d) prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 by měly být dotčené členské státy o daném zjištění uvědomeny. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 17 odst. 1 písm. d) prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 by měly být dotčené členské státy o daném zjištění uvědomeny.

| (7) | Zjištěním a oznámením, že jednotkové sazby pro oblasti zpoplatnění jsou v souladu s prováděcími nařízeními (EU) č. 390/2013 a (EU) č. 391/2013, není dotčen článek 16 nařízení (ES) č. 550/2004, |
| --- | --- |

(7)

Zjištěním a oznámením, že jednotkové sazby pro oblasti zpoplatnění jsou v souladu s prováděcími nařízeními (EU) č. 390/2013 a (EU) č. 391/2013, není dotčen článek 16 nařízení (ES) č. 550/2004,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Jednotkové sazby pro oblasti zpoplatnění traťových navigačních služeb na rok 2017 uvedené v příloze jsou v souladu s prováděcími nařízeními (EU) č. 390/2013 a (EU) č. 391/2013.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království, České republice, Dánskému království, Spolkové republice Německo, Estonské republice, Irsku, Španělskému království, Francouzské republice, Chorvatské republice, Italské republice, Kyperské republice, Lotyšské republice, Litevské republice, Lucemburskému velkovévodství, Maďarsku, Nizozemskému království, Rakouské republice, Portugalské republice, Rumunsku, Republice Slovinsko, Slovenské republice, Finské republice, Švédskému království a Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 15. prosince 2017.

Za Komisi

Violeta BULC

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 10.

1

(2)  
  Úř. věst. L 128, 9.5.2013, s. 31.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 390/2013 ze dne 3. května 2013, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (Úř. věst. L 128, 9.5.2013, s. 1).

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/132/EU ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví výkonnostní cíle pro síť uspořádání letového provozu a varovné prahové hodnoty na úrovni Evropské unie na druhé referenční období 2015–2019 (Úř. věst. L 71, 12.3.2014, s. 20).

5

---

PŘÍLOHA

| | Oblast zpoplatnění | Traťová jednotková sazba na rok 2017 v národní měně (*1) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Rakousko | 72,71 |
| 2 | Belgie – Lucembursko | 67,46 |
| 3 | Chorvatsko | 346,74 |
| 4 | Kypr | 34,32 |
| 5 | Česká republika | 1 134,76 |
| 6 | Dánsko | 450,23 |
| 7 | Estonsko | 28,46 |
| 8 | Finsko | 56,23 |
| 9 | Francie | 67,00 |
| 10 | Německo | 69,36 |
| 11 | Maďarsko | 10 898,29 |
| 12 | Irsko | 29,54 |
| 13 | Itálie | 80,00 |
| 14 | Lotyšsko | 27,46 |
| 15 | Litva | 44,42 |
| 16 | Nizozemsko | 66,26 |
| 17 | Portugalsko | 40,12 |
| 18 | Rumunsko | 149,21 |
| 19 | Slovensko | 52,54 |
| 20 | Slovinsko | 64,60 |
| 21 | Španělsko – Kanárské ostrovy | 58,36 |
| 22 | Španělsko – pevninské | 71,69 |
| 23 | Švédsko | 580,71 |
| 24 | Spojené království | 64,54 |

Oblast zpoplatnění

Traťová jednotková sazba na rok 2017 v národní měně (*1)

1

Rakousko

72,71

2

Belgie – Lucembursko

67,46

3

Chorvatsko

346,74

4

Kypr

34,32

5

Česká republika

1 134,76

6

Dánsko

450,23

7

Estonsko

28,46

8

Finsko

56,23

9

Francie

67,00

10

Německo

69,36

11

Maďarsko

10 898,29

12

Irsko

29,54

13

Itálie

80,00

14

Lotyšsko

27,46

15

Litva

44,42

16

Nizozemsko

66,26

17

Portugalsko

40,12

18

Rumunsko

149,21

19

Slovensko

52,54

20

Slovinsko

64,60

21

Španělsko – Kanárské ostrovy

58,36

22

Španělsko – pevninské

71,69

23

Švédsko

580,71

24

Spojené království

64,54

---

(*1)  Tyto jednotkové sazby nezahrnují administrativní jednotkovou sazbu podle čl. 18 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013, která se vztahuje na státy, které jsou stranami Mnohostranné úmluvy Eurocontrolu o letových poplatcích.

---

| 19.12.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 337/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 337/86

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2379

ze dne 18. prosince 2017

o uznání zprávy Kanady zahrnující typické emise skleníkových plynů z pěstování zemědělských surovin podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES

(oznámeno pod číslem C(2017) 8801)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (1), a zejména na čl. 19 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 14. března 2016 předložila Kanada zprávu s výsledky výpočtu emisí skleníkových plynů z pěstování řepky olejky pro regiony v Kanadě podobné regionům NUTS2 v EU. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2016 předložila Kanada zprávu s výsledky výpočtu emisí skleníkových plynů z pěstování řepky olejky pro regiony v Kanadě podobné regionům NUTS2 v EU.

| (2) | Po přezkoumání zprávy předložené Kanadou má Komise za to, že splňuje podmínky stanovené ve směrnici 2009/28/ES umožňující třetí zemi použít typické hodnoty pro geografickou plochu rozsahu menšího (regiony Kanady) než u plochy používané pro výpočet standardních hodnot: údaje z této zprávy se vztahují na emise z pěstování zemědělských surovin (řepka olejka); lze očekávat, že typické emise skleníkových plynů z pěstování řepky olejky budou nižší než emise, s nimiž se počítalo při výpočtu příslušných standardních hodnot, nebo budou stejné; tyto typické emise skleníkových plynů byly oznámeny Komisi. |
| --- | --- |

(2)

Po přezkoumání zprávy předložené Kanadou má Komise za to, že splňuje podmínky stanovené ve směrnici 2009/28/ES umožňující třetí zemi použít typické hodnoty pro geografickou plochu rozsahu menšího (regiony Kanady) než u plochy používané pro výpočet standardních hodnot: údaje z této zprávy se vztahují na emise z pěstování zemědělských surovin (řepka olejka); lze očekávat, že typické emise skleníkových plynů z pěstování řepky olejky budou nižší než emise, s nimiž se počítalo při výpočtu příslušných standardních hodnot, nebo budou stejné; tyto typické emise skleníkových plynů byly oznámeny Komisi.

| (3) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro udržitelnost biopaliv a biokapalin, |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro udržitelnost biopaliv a biokapalin,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Komise se domnívá, že zpráva předložená Kanadou k uznání dne 14. března 2016 obsahuje přesné údaje pro měření emisí skleníkových plynů spojených s pěstováním řepky olejky v kanadských regionech rovnocenných regionům NUTS 2 pro účely čl. 17 odst. 2 směrnice 2009/28/ES. Přehled údajů obsažených ve zprávě je uveden v příloze.

Článek 2

Toto rozhodnutí je platné po dobu pěti let. Pokud se obsah nebo okolnosti zprávy, která byla Komisi předložena k uznání dne 14. března 2016, změní způsobem, jenž by mohl mít vliv na podmínky nezbytné pro uznání podle článku 1, oznámí se tyto změny neprodleně Komisi. Komise oznámené změny posoudí a stanoví, zda zpráva stále poskytuje přesné údaje.

Článek 3

Komise může toto rozhodnutí zrušit, pokud se jednoznačně prokáže, že zpráva již neobsahuje přesné údaje pro účely měření emisí skleníkových plynů spojených s pěstováním řepky olejky v Kanadě.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 18. prosince 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16.

1

---

PŘÍLOHA

Emise skleníkových plynů z pěstování řepky olejky v regionech Kanady

| Emise z jednotlivých druhů činností
  (kg CO2 ekv/tuna sušiny) | Celkové emise |
| --- | --- |
| Region | Osev | Výroba hnojiv | Emise N2O z polí | Výroba pesticidů | Polní práce | (kg CO2 ekv/tuna sušiny) | Kg CO2 ekv/MJ FAME |
| RU 23 | 2,4 | 262,5 | 523,5 | 4,2 | 73,1 | 865,7 | 33 |
| RU 24 | 2,2 | 266,5 | 510,6 | 3,7 | 64,9 | 847,9 | 33 |
| RU 28 | 2,5 | 212,8 | 499,5 | 3,8 | 71,4 | 790,0 | 30 |
| RU 29 | 2,5 | 203,1 | 319,4 | 3,6 | 63,4 | 592,0 | 23 |
| RU 30 | 2,2 | 190,2 | 206,5 | 2,8 | 55,1 | 456,8 | 18 |
| RU 34 | 2,2 | 170,4 | 421,2 | 3,3 | 57,7 | 654,8 | 25 |
| RU 35 | 1,9 | 154,2 | 338,4 | 2,6 | 54,9 | 552,0 | 21 |
| RU 37 | 2,1 | 166,6 | 198,2 | 2,8 | 58,3 | 428,0 | 16 |

Emise z jednotlivých druhů činností

(kg CO2 ekv/tuna sušiny)

Celkové emise

Region

Osev

Výroba hnojiv

Emise N2O z polí

Výroba pesticidů

Polní práce

(kg CO2 ekv/tuna sušiny)

Kg CO2 ekv/MJ FAME

RU 23

2,4

262,5

523,5

4,2

73,1

865,7

33

RU 24

2,2

266,5

510,6

3,7

64,9

847,9

33

RU 28

2,5

212,8

499,5

3,8

71,4

790,0

30

RU 29

2,5

203,1

319,4

3,6

63,4

592,0

23

RU 30

2,2

190,2

206,5

2,8

55,1

456,8

18

RU 34

2,2

170,4

421,2

3,3

57,7

654,8

25

RU 35

1,9

154,2

338,4

2,6

54,9

552,0

21

RU 37

2,1

166,6

198,2

2,8

58,3

428,0

16

Pozn.: RU je nejmenší územní jednotka, jejímž prostřednictvím lze harmonizovat údaje o činnosti pocházející z různých zdrojů (jako např. kanadského ministerstva zemědělství a potravinářské výroby – Agriculture and Agri-Food Canada (AAFC), kanadské vlády a kanadské služby lesního hospodářství). RU jsou oblasti s povinností podávat zprávy AAFC rozčleněné hranicemi jednotlivých provincií. RU se proto nachází v rámci jedné provincie. RU v Kanadě splňují administrativní požadavky a požadavky na zalidněnost podle NUTS 2.

---