# Službeni list L 30/2018

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 30 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.2. veljače 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 30

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.2. veljače 2018.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/161 оd 23. listopada 2017. o utvrđivanju izuzeća de minimis od obveze iskrcavanja za ribolov određenih malih pelagijskih vrsta u Sredozemnome moru | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/162 оd 23. studenoga 2017. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i priloga II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 6 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/163 оd 1. veljače 2018. o uvođenju obveze evidentiranja uvoza novih i protektiranih guma za autobuse ili kamione podrijetlom iz Narodne Republike Kine | 12 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/161 оd 23. listopada 2017. o utvrđivanju izuzeća de minimis od obveze iskrcavanja za ribolov određenih malih pelagijskih vrsta u Sredozemnome moru

de minimis

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/162 оd 23. studenoga 2017. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i priloga II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

6

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/163 оd 1. veljače 2018. o uvođenju obveze evidentiranja uvoza novih i protektiranih guma za autobuse ili kamione podrijetlom iz Narodne Republike Kine

12

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 2.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 30/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/161

оd 23. listopada 2017.

o utvrđivanju izuzeća de minimis od obveze iskrcavanja za ribolov određenih malih pelagijskih vrsta u Sredozemnome moru

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (1), a posebno njezin članak 15. stavak 7.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) br. 1380/2013 nastoji se postupno napustiti praksa odbacivanja ulova u svim vrstama ribolova u Uniji uvođenjem obveze iskrcavanja ulova vrsta koje podliježu ograničenjima ulova ili najmanjim veličinama. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) br. 1380/2013 nastoji se postupno napustiti praksa odbacivanja ulova u svim vrstama ribolova u Uniji uvođenjem obveze iskrcavanja ulova vrsta koje podliježu ograničenjima ulova ili najmanjim veličinama.

| (2) | U skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1380/2013 obveza iskrcavanja primjenjuje se na ribolov malih pelagijskih vrsta od 1. siječnja 2015. U pogledu predmetnog ribolova člankom 15. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Komisiji je dodijeljena ovlast za donošenje odredaba koje se odnose na provedbu obveze iskrcavanja („planovi za odbačeni ulov”), i to delegiranim aktom na privremenoj osnovi i za razdoblje od najviše tri godine. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1380/2013 obveza iskrcavanja primjenjuje se na ribolov malih pelagijskih vrsta od 1. siječnja 2015. U pogledu predmetnog ribolova člankom 15. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Komisiji je dodijeljena ovlast za donošenje odredaba koje se odnose na provedbu obveze iskrcavanja („planovi za odbačeni ulov”), i to delegiranim aktom na privremenoj osnovi i za razdoblje od najviše tri godine.

| (3) | Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1392/2014 (2) uspostavljen je plan za odbačeni ulov za ribolov određenih malih pelagijskih vrsta u Sredozemnome moru. Plan za odbačeni ulov primjenjuje se na ribolov malih pelagijskih vrsta pelagijskim koćama i/ili okružujućim mrežama plivaricama (ribolov inćuna, srdele, skuše i šaruna). Kako bi se izbjegli nerazmjerni troškovi postupanja s neželjenim ulovom, u planu se dopušta odbacivanje malog postotka ulova vrsta koje podliježu najmanjim veličinama iz Priloga III. Uredbi (EZ) br. 1967/2006 (3) („izuzeće de minimis”) |
| --- | --- |

(3)

Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1392/2014 (2) uspostavljen je plan za odbačeni ulov za ribolov određenih malih pelagijskih vrsta u Sredozemnome moru. Plan za odbačeni ulov primjenjuje se na ribolov malih pelagijskih vrsta pelagijskim koćama i/ili okružujućim mrežama plivaricama (ribolov inćuna, srdele, skuše i šaruna). Kako bi se izbjegli nerazmjerni troškovi postupanja s neželjenim ulovom, u planu se dopušta odbacivanje malog postotka ulova vrsta koje podliježu najmanjim veličinama iz Priloga III. Uredbi (EZ) br. 1967/2006 (3) („izuzeće de minimis”)

| (4) | Plan za odbačeni ulov utvrđen Delegiranom uredbom (EU) br. 1392/2014 prestaje važiti 31. prosinca 2017. Nadalje, nisu donesene nikakve mjere za potrebe utvrđivanja izuzeća de minimis u višegodišnjem planu nakon 31. prosinca 2017. Stoga je kako bi se izbjegli nerazmjerni troškovi postupanja s neželjenim ulovom, primjereno utvrditi izuzeća de minimis u skladu s člankom 15. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Izuzeće de minimis trebalo bi se primjenjivati na područjima GFCM-a (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) koja su obuhvaćena postojećim planom za odbačeni ulov, a riječ je o područjima 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 i 12 (zapadno Sredozemno more); 17 i 18 (Jadransko more) te 15, 16, 19, 20, 22, 23 i 25 (jugoistočno Sredozemno more). |
| --- | --- |

(4)

Plan za odbačeni ulov utvrđen Delegiranom uredbom (EU) br. 1392/2014 prestaje važiti 31. prosinca 2017. Nadalje, nisu donesene nikakve mjere za potrebe utvrđivanja izuzeća de minimis u višegodišnjem planu nakon 31. prosinca 2017. Stoga je kako bi se izbjegli nerazmjerni troškovi postupanja s neželjenim ulovom, primjereno utvrditi izuzeća de minimis u skladu s člankom 15. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Izuzeće de minimis trebalo bi se primjenjivati na područjima GFCM-a (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) koja su obuhvaćena postojećim planom za odbačeni ulov, a riječ je o područjima 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 i 12 (zapadno Sredozemno more); 17 i 18 (Jadransko more) te 15, 16, 19, 20, 22, 23 i 25 (jugoistočno Sredozemno more).

| (5) | Predloženo izuzeće de minimis preispitao je Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) i nije podnio ni jednu primjedbu osim što je ocijenio neopravdanim povećanje postotka de minimis s 3 % na 5 %, koje je zatraženo u određenim slučajevima. S obzirom na prethodno navedeno primjereno je utvrditi izuzeće de minimis u skladu s postocima utvrđenima Delegiranom uredbom (EU) br. 1392/2014 i u granicama dopuštenima člankom 15. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
| --- | --- |

(5)

Predloženo izuzeće de minimis preispitao je Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) i nije podnio ni jednu primjedbu osim što je ocijenio neopravdanim povećanje postotka de minimis s 3 % na 5 %, koje je zatraženo u određenim slučajevima. S obzirom na prethodno navedeno primjereno je utvrditi izuzeće de minimis u skladu s postocima utvrđenima Delegiranom uredbom (EU) br. 1392/2014 i u granicama dopuštenima člankom 15. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

| (6) | S obzirom na to da plan za odbačeni ulov utvrđen Delegiranom uredbom (EU) br. 1392/2014 prestaje važiti 31. prosinca 2017., ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2018. Slično prethodnom planu za odbačeni ulov utvrđenom Delegiranom uredbom (EU) br. 1392/2014, ova Uredba o izuzeću de minimis trebala bi se, kao što su to zatražile regionalne skupine država članica, primjenjivati tijekom razdoblja od tri godine, tj. do 31. prosinca 2020., |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na to da plan za odbačeni ulov utvrđen Delegiranom uredbom (EU) br. 1392/2014 prestaje važiti 31. prosinca 2017., ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2018. Slično prethodnom planu za odbačeni ulov utvrđenom Delegiranom uredbom (EU) br. 1392/2014, ova Uredba o izuzeću de minimis trebala bi se, kao što su to zatražile regionalne skupine država članica, primjenjivati tijekom razdoblja od tri godine, tj. do 31. prosinca 2020.,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet i područje primjene

Ovom se Uredbom utvrđuje izuzeće de minimis od obveze iskrcavanja za vrste koje podliježu najmanjim veličinama u ribolovu malih pelagijskih vrsta pelagijskim koćama i/ili okružujućim mrežama plivaricama u Sredozemnome moru (ribolov inćuna, srdele, skuše i šaruna).

de minimis

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „vrsta koja podliježe najmanjim veličinama” znači bilo koju vrstu navedenu u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1967/2006; |
| --- | --- |

(a)

„vrsta koja podliježe najmanjim veličinama” znači bilo koju vrstu navedenu u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1967/2006;

| (b) | „Sredozemno more” znači pomorske vode Sredozemlja istočno od crte 5° 36′ zapadno; |
| --- | --- |

(b)

„Sredozemno more” znači pomorske vode Sredozemlja istočno od crte 5° 36′ zapadno;

| (c) | „geografsko potpodručje GFCM-a” znači geografsko potpodručje Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) kako je definirano u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4); |
| --- | --- |

(c)

„geografsko potpodručje GFCM-a” znači geografsko potpodručje Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) kako je definirano u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4);

4

| (d) | „zapadno Sredozemno more” znači geografska potpodručja GFCM-a 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 i 12; |
| --- | --- |

(d)

„zapadno Sredozemno more” znači geografska potpodručja GFCM-a 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 i 12;

| (e) | „jugoistočno Sredozemno more” znači geografska potpodručja GFCM-a 15, 16, 19, 20, 22, 23 i 25; |
| --- | --- |

(e)

„jugoistočno Sredozemno more” znači geografska potpodručja GFCM-a 15, 16, 19, 20, 22, 23 i 25;

| (f) | „Jadransko more” znači geografska potpodručja GFCM-a 17 i 18; |
| --- | --- |

(f)

„Jadransko more” znači geografska potpodručja GFCM-a 17 i 18;

| (g) | „južno Jadransko i Jonsko more” znači geografska potpodručja GFCM-a 18, 19 i 20; |
| --- | --- |

(g)

„južno Jadransko i Jonsko more” znači geografska potpodručja GFCM-a 18, 19 i 20;

| (h) | „Malta i jug Sicilije” znači geografska potpodručja GFCM-a 15 i 16; |
| --- | --- |

(h)

„Malta i jug Sicilije” znači geografska potpodručja GFCM-a 15 i 16;

| (i) | „Egejsko more i Kreta” znači geografska potpodručja GFCM-a 22 i 23. |
| --- | --- |

(i)

„Egejsko more i Kreta” znači geografska potpodručja GFCM-a 22 i 23.

Članak 3.

Izuzeće de minimis

1.   U ribolovu malih pelagijskih vrsta pelagijskim koćama i okružujućim mrežama plivaricama kako je utvrđen u prilozima I., II. i III. može se odbaciti do 5 % ukupnog godišnjeg ulova svih vrsta koje podliježu najmanjim veličinama.

2.   U ribolovu malih pelagijskih vrsta okružujućim mrežama plivaricama kako je utvrđen u prilozima IV., V. i VI. može se odbaciti do 3 % ukupnog godišnjeg ulova svih vrsta koje podliježu najmanjim veličinama.

3.   Stavci 1. i 2. ovog članka primjenjuju se odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Članak 4.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja 2018.

Primjenjuje se do 31. prosinca 2020.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. listopada 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1392/2014 od 20. listopada 2014. o uspostavi plana za odbačeni ulov za ribolov određenih malih pelagijskih vrsta u Sredozemnom moru (SL L 370, 30.12.2014., str. 21.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1967/2006 od 21. prosinca 2006. o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1626/94 (SL L 409, 30.12.2006., str. 11.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o određenim odredbama za ribolov u području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru (SL L 347, 30.12.2011., str. 44.).

4

---

PRILOG I.

Ribolov malih pelagijskih vrsta u zapadnom Sredozemnome moru

| Geografska potpodručja GFCM-a | Oznaka alata | Ribolovni alat | Ciljane vrste |
| --- | --- | --- | --- |
| 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 i 12 | OTM, PTM | pelagijska koća | inćun, srdela, skuša i šarun |
| 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11 2 i 12 | PS | okružujuća mreža plivarica | inćun, srdela, skuša i šarun |

Geografska potpodručja GFCM-a

Oznaka alata

Ribolovni alat

Ciljane vrste

1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 i 12

OTM, PTM

pelagijska koća

inćun, srdela, skuša i šarun

1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11 2 i 12

PS

okružujuća mreža plivarica

inćun, srdela, skuša i šarun

---

PRILOG II.

Ribolov malih pelagijskih vrsta u jugoistočnom Sredozemnome moru

| Geografska potpodručja GFCM-a | Oznaka alata | Ribolovni alat | Ciljane vrste |
| --- | --- | --- | --- |
| 15, 16, 19, 20, 22, 23 i 25 | OTM, PTM | pelagijska koća | inćun, srdela, skuša i šarun |
| 25 | PS | okružujuća mreža plivarica | inćun, srdela, skuša i šarun |

Geografska potpodručja GFCM-a

Oznaka alata

Ribolovni alat

Ciljane vrste

15, 16, 19, 20, 22, 23 i 25

OTM, PTM

pelagijska koća

inćun, srdela, skuša i šarun

25

PS

okružujuća mreža plivarica

inćun, srdela, skuša i šarun

---

PRILOG III.

Ribolov malih pelagijskih vrsta u Jadranskome moru

| Geografska potpodručja GFCM-a | Oznaka alata | Ribolovni alat | Ciljane vrste |
| --- | --- | --- | --- |
| 17 i 18 | OTM, PTM | pelagijska koća | inćun, srdela, skuša i šarun |
| 17 | PS | okružujuća mreža plivarica | inćun, srdela, skuša i šarun |

Geografska potpodručja GFCM-a

Oznaka alata

Ribolovni alat

Ciljane vrste

17 i 18

OTM, PTM

pelagijska koća

inćun, srdela, skuša i šarun

17

PS

okružujuća mreža plivarica

inćun, srdela, skuša i šarun

---

PRILOG IV.

Ribolov malih pelagijskih vrsta na Malti i jugu Sicilije

| Geografska potpodručja GFCM-a | Oznaka alata | Ribolovni alat | Ciljane vrste |
| --- | --- | --- | --- |
| 15 i 16 | PS | okružujuća mreža plivarica | inćun, srdela, skuša i šarun |

Geografska potpodručja GFCM-a

Oznaka alata

Ribolovni alat

Ciljane vrste

15 i 16

PS

okružujuća mreža plivarica

inćun, srdela, skuša i šarun

---

PRILOG V.

Ribolov malih pelagijskih vrsta u Egejskome moru i na Kreti

| Geografska potpodručja GFCM-a | Oznaka alata | Ribolovni alat | Ciljane vrste |
| --- | --- | --- | --- |
| 22 i 23 | PS | okružujuća mreža plivarica | inćun, srdela, skuša i šarun |

Geografska potpodručja GFCM-a

Oznaka alata

Ribolovni alat

Ciljane vrste

22 i 23

PS

okružujuća mreža plivarica

inćun, srdela, skuša i šarun

---

PRILOG VI.

Ribolov malih pelagijskih vrsta u južnom Jadranskom i Jonskome moru

| Geografska potpodručja GFCM-a | Oznaka alata | Ribolovni alat | Ciljane vrste |
| --- | --- | --- | --- |
| 18, 19 i 20 | PS | okružujuća mreža plivarica | inćun, srdela, skuša i šarun |

Geografska potpodručja GFCM-a

Oznaka alata

Ribolovni alat

Ciljane vrste

18, 19 i 20

PS

okružujuća mreža plivarica

inćun, srdela, skuša i šarun

---

| 2.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 30/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 30/6

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/162

оd 23. studenoga 2017.

o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i priloga II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (1), a posebno njezin članak 58. stavak 7.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (2), a posebno njezin članak 6. stavak 3. i članak 7. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 utvrđeno je da države članice do 31. prosinca 2013. odnosno 1. kolovoza 2014. mogu odlučiti određeni postotak svojih godišnjih nacionalnih gornjih granica za izravna plaćanja staviti na raspolaganje kao dodatnu potporu za mjere u okviru programa ruralnog razvoja. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 utvrđeno je da države članice do 31. prosinca 2013. odnosno 1. kolovoza 2014. mogu odlučiti određeni postotak svojih godišnjih nacionalnih gornjih granica za izravna plaćanja staviti na raspolaganje kao dodatnu potporu za mjere u okviru programa ruralnog razvoja.

| (2) | U skladu s člankom 14. stavkom 1. četvrtim podstavkom Uredbe (EU) br. 1307/2013 Francuska, Litva i Nizozemska obavijestile su Komisiju do 1. kolovoza 2017. o svojoj odluci da za kalendarske godine 2018. i 2019. preispitaju svoju prethodnu odluku o prijenosu određenog postotka svojih godišnjih nacionalnih gornjih granica za izravna plaćanja u programe ruralnog razvoja koji se financiraju u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR). |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 14. stavkom 1. četvrtim podstavkom Uredbe (EU) br. 1307/2013 Francuska, Litva i Nizozemska obavijestile su Komisiju do 1. kolovoza 2017. o svojoj odluci da za kalendarske godine 2018. i 2019. preispitaju svoju prethodnu odluku o prijenosu određenog postotka svojih godišnjih nacionalnih gornjih granica za izravna plaćanja u programe ruralnog razvoja koji se financiraju u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR).

| (3) | Stoga je nužno prilagoditi priloge II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 kako bi se u njih unijele predložene izmjene godišnjih nacionalnih i neto gornjih granica za izravna plaćanja. S obzirom na te izmjene nužno je prilagoditi i godišnje raspodjele potpore Unije ruralnom razvoju po državama članicama iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013. |
| --- | --- |

(3)

Stoga je nužno prilagoditi priloge II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 kako bi se u njih unijele predložene izmjene godišnjih nacionalnih i neto gornjih granica za izravna plaćanja. S obzirom na te izmjene nužno je prilagoditi i godišnje raspodjele potpore Unije ruralnom razvoju po državama članicama iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013.

| (4) | Stoga je Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 i priloge II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 potrebno na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Stoga je Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 i priloge II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 potrebno na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 zamjenjuje se tekstom u Prilogu I. ovoj Uredbi.

Članak 2.

Prilozi II. i III. Uredbi (EU) br. 1307/2013 zamjenjuju se tekstom u Prilogu II. ovoj Uredbi.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. studenoga 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

1

(2)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 608.

2

---

PRILOG I.

„PRILOG I.

Raspodjela potpore Unije za ruralni razvoj (2014.–2020.)

| (tekuće cijene u eurima) |
| --- |
| | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. | UKUPNO 2014.–2020. |
| Belgija | 40 855 562 | 97 243 257 | 109 821 794 | 97 175 076 | 97 066 202 | 102 912 713 | 102 723 155 | 647 797 759 |
| Bugarska | 0 | 502 807 341 | 505 020 057 | 340 409 994 | 339 966 052 | 339 523 306 | 338 990 216 | 2 366 716 966 |
| Češka | 0 | 470 143 771 | 503 130 504 | 344 509 078 | 343 033 490 | 323 242 050 | 321 615 103 | 2 305 673 996 |
| Danska | 90 287 658 | 90 168 920 | 136 397 742 | 144 868 072 | 153 125 142 | 152 367 537 | 151 588 619 | 918 803 690 |
| Njemačka | 664 601 903 | 1 498 240 410 | 1 685 574 112 | 1 404 073 302 | 1 400 926 899 | 1 397 914 658 | 1 394 588 766 | 9 445 920 050 |
| Estonija | 103 626 144 | 103 651 030 | 111 192 345 | 122 865 093 | 125 552 583 | 127 277 180 | 129 177 183 | 823 341 558 |
| Irska | 0 | 469 633 941 | 469 724 442 | 313 007 411 | 312 891 690 | 312 764 355 | 312 570 314 | 2 190 592 153 |
| Grčka | 0 | 907 059 608 | 1 007 736 821 | 703 471 245 | 701 719 722 | 700 043 071 | 698 261 326 | 4 718 291 793 |
| Španjolska | 0 | 1 780 169 908 | 1 780 403 445 | 1 185 553 005 | 1 184 419 678 | 1 183 448 718 | 1 183 394 067 | 8 297 388 821 |
| Francuska | 4 353 019 | 2 336 138 618 | 2 363 567 980 | 1 665 777 592 | 1 668 304 328 | 1 984 761 729 | 1 987 739 983 | 12 010 643 249 |
| Hrvatska | 0 | 448 426 250 | 448 426 250 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 2 026 222 500 |
| Italija | 0 | 2 223 480 180 | 2 231 599 688 | 1 493 380 162 | 1 495 583 530 | 1 498 573 799 | 1 501 763 408 | 10 444 380 767 |
| Cipar | 0 | 28 341 472 | 28 345 126 | 18 894 801 | 18 892 389 | 18 889 108 | 18 881 481 | 132 244 377 |
| Latvija | 138 327 376 | 150 968 424 | 153 066 059 | 155 139 289 | 157 236 528 | 159 374 589 | 161 491 517 | 1 075 603 782 |
| Litva | 230 392 975 | 230 412 316 | 230 431 887 | 230 451 686 | 230 472 391 | 247 213 599 | 263 791 386 | 1 663 166 240 |
| Luksemburg | 0 | 21 385 468 | 21 432 133 | 14 366 484 | 14 415 051 | 14 464 074 | 14 511 390 | 100 574 600 |
| Mađarska | 0 | 742 851 235 | 737 099 981 | 488 620 684 | 488 027 342 | 487 402 356 | 486 662 895 | 3 430 664 493 |
| Malta | 0 | 20 905 107 | 20 878 690 | 13 914 927 | 13 893 023 | 13 876 504 | 13 858 647 | 97 326 898 |
| Nizozemska | 87 118 078 | 87 003 509 | 118 496 585 | 118 357 256 | 118 225 747 | 148 107 797 | 147 976 388 | 825 285 360 |
| Austrija | 557 806 503 | 559 329 914 | 560 883 465 | 562 467 745 | 564 084 777 | 565 713 368 | 567 266 225 | 3 937 551 997 |
| Poljska | 1 569 517 638 | 1 175 590 560 | 1 193 429 059 | 1 192 025 238 | 1 190 589 130 | 1 189 103 987 | 1 187 301 202 | 8 697 556 814 |
| Portugal | 577 031 070 | 577 895 019 | 578 913 888 | 579 806 001 | 580 721 241 | 581 637 133 | 582 456 022 | 4 058 460 374 |
| Rumunjska | 0 | 1 723 260 662 | 1 751 613 412 | 1 186 544 149 | 1 184 725 381 | 1 141 925 604 | 1 139 927 194 | 8 127 996 402 |
| Slovenija | 118 678 072 | 119 006 876 | 119 342 187 | 119 684 133 | 120 033 142 | 120 384 760 | 120 720 633 | 837 849 803 |
| Slovačka | 271 154 575 | 213 101 979 | 215 603 053 | 215 356 644 | 215 106 447 | 214 844 203 | 214 524 943 | 1 559 691 844 |
| Finska | 335 440 884 | 336 933 734 | 338 456 263 | 340 009 057 | 341 593 485 | 343 198 337 | 344 776 578 | 2 380 408 338 |
| Švedska | 0 | 386 944 025 | 378 153 207 | 249 386 135 | 249 552 108 | 249 710 989 | 249 818 786 | 1 763 565 250 |
| Ujedinjena Kraljevina | 475 531 544 | 848 443 195 | 850 859 320 | 754 569 938 | 754 399 511 | 755 442 113 | 756 171 870 | 5 195 417 491 |
| Ukupno EU-28 | 5 264 723 001 | 18 149 536 729 | 18 649 599 495 | 14 337 026 697 | 14 346 899 509 | 14 656 460 137 | 14 674 891 797 | 100 079 137 365 |
| |
| Tehnička pomoć | 34 130 699 | 34 131 977 | 34 133 279 | 34 134 608 | 34 135 964 | 34 137 346 | 34 138 756 | 238 942 629 |
| Ukupno | 5 298 853 700 | 18 183 668 706 | 18 683 732 774 | 14 371 161 305 | 14 381 035 473 | 14 690 597 483 | 14 709 030 553 | 100 318 079 994 |

(tekuće cijene u eurima)

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

UKUPNO 2014.–2020.

Belgija

40 855 562

97 243 257

109 821 794

97 175 076

97 066 202

102 912 713

102 723 155

647 797 759

Bugarska

0

502 807 341

505 020 057

340 409 994

339 966 052

339 523 306

338 990 216

2 366 716 966

Češka

0

470 143 771

503 130 504

344 509 078

343 033 490

323 242 050

321 615 103

2 305 673 996

Danska

90 287 658

90 168 920

136 397 742

144 868 072

153 125 142

152 367 537

151 588 619

918 803 690

Njemačka

664 601 903

1 498 240 410

1 685 574 112

1 404 073 302

1 400 926 899

1 397 914 658

1 394 588 766

9 445 920 050

Estonija

103 626 144

103 651 030

111 192 345

122 865 093

125 552 583

127 277 180

129 177 183

823 341 558

Irska

0

469 633 941

469 724 442

313 007 411

312 891 690

312 764 355

312 570 314

2 190 592 153

Grčka

0

907 059 608

1 007 736 821

703 471 245

701 719 722

700 043 071

698 261 326

4 718 291 793

Španjolska

0

1 780 169 908

1 780 403 445

1 185 553 005

1 184 419 678

1 183 448 718

1 183 394 067

8 297 388 821

Francuska

4 353 019

2 336 138 618

2 363 567 980

1 665 777 592

1 668 304 328

1 984 761 729

1 987 739 983

12 010 643 249

Hrvatska

0

448 426 250

448 426 250

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

2 026 222 500

Italija

0

2 223 480 180

2 231 599 688

1 493 380 162

1 495 583 530

1 498 573 799

1 501 763 408

10 444 380 767

Cipar

0

28 341 472

28 345 126

18 894 801

18 892 389

18 889 108

18 881 481

132 244 377

Latvija

138 327 376

150 968 424

153 066 059

155 139 289

157 236 528

159 374 589

161 491 517

1 075 603 782

Litva

230 392 975

230 412 316

230 431 887

230 451 686

230 472 391

247 213 599

263 791 386

1 663 166 240

Luksemburg

0

21 385 468

21 432 133

14 366 484

14 415 051

14 464 074

14 511 390

100 574 600

Mađarska

0

742 851 235

737 099 981

488 620 684

488 027 342

487 402 356

486 662 895

3 430 664 493

Malta

0

20 905 107

20 878 690

13 914 927

13 893 023

13 876 504

13 858 647

97 326 898

Nizozemska

87 118 078

87 003 509

118 496 585

118 357 256

118 225 747

148 107 797

147 976 388

825 285 360

Austrija

557 806 503

559 329 914

560 883 465

562 467 745

564 084 777

565 713 368

567 266 225

3 937 551 997

Poljska

1 569 517 638

1 175 590 560

1 193 429 059

1 192 025 238

1 190 589 130

1 189 103 987

1 187 301 202

8 697 556 814

Portugal

577 031 070

577 895 019

578 913 888

579 806 001

580 721 241

581 637 133

582 456 022

4 058 460 374

Rumunjska

0

1 723 260 662

1 751 613 412

1 186 544 149

1 184 725 381

1 141 925 604

1 139 927 194

8 127 996 402

Slovenija

118 678 072

119 006 876

119 342 187

119 684 133

120 033 142

120 384 760

120 720 633

837 849 803

Slovačka

271 154 575

213 101 979

215 603 053

215 356 644

215 106 447

214 844 203

214 524 943

1 559 691 844

Finska

335 440 884

336 933 734

338 456 263

340 009 057

341 593 485

343 198 337

344 776 578

2 380 408 338

Švedska

0

386 944 025

378 153 207

249 386 135

249 552 108

249 710 989

249 818 786

1 763 565 250

Ujedinjena Kraljevina

475 531 544

848 443 195

850 859 320

754 569 938

754 399 511

755 442 113

756 171 870

5 195 417 491

Ukupno EU-28

5 264 723 001

18 149 536 729

18 649 599 495

14 337 026 697

14 346 899 509

14 656 460 137

14 674 891 797

100 079 137 365

Tehnička pomoć

34 130 699

34 131 977

34 133 279

34 134 608

34 135 964

34 137 346

34 138 756

238 942 629

Ukupno

5 298 853 700

18 183 668 706

18 683 732 774

14 371 161 305

14 381 035 473

14 690 597 483

14 709 030 553

100 318 079 994

---

PRILOG II.

„PRILOG II.

Nacionalne gornje granice iz članka 6.

| (u tisućama EUR) |
| --- |
| Kalendarska godina | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. |
| Belgija | 523 658 | 509 773 | 502 095 | 488 964 | 481 857 | 505 266 |
| Bugarska | 721 251 | 792 449 | 793 226 | 794 759 | 796 292 | 796 292 |
| Češka | 844 854 | 844 041 | 843 200 | 861 708 | 861 698 | 872 809 |
| Danska | 870 751 | 852 682 | 834 791 | 826 774 | 818 757 | 880 384 |
| Njemačka | 4 912 772 | 4 880 476 | 4 848 079 | 4 820 322 | 4 792 567 | 5 018 395 |
| Estonija | 114 378 | 114 562 | 123 704 | 133 935 | 143 966 | 169 366 |
| Irska | 1 215 003 | 1 213 470 | 1 211 899 | 1 211 482 | 1 211 066 | 1 211 066 |
| Grčka | 1 921 966 | 1 899 160 | 1 876 329 | 1 855 473 | 1 834 618 | 1 931 177 |
| Španjolska | 4 842 658 | 4 851 682 | 4 866 665 | 4 880 049 | 4 893 433 | 4 893 433 |
| Francuska | 7 302 140 | 7 270 670 | 7 239 017 | 6 900 842 | 6 877 179 | 7 437 200 |
| Hrvatska

   (*1) | 183 735 | 202 865 | 241 125 | 279 385 | 317 645 | 306 080 |
| Italija | 3 902 039 | 3 850 805 | 3 799 540 | 3 751 937 | 3 704 337 | 3 704 337 |
| Cipar | 50 784 | 50 225 | 49 666 | 49 155 | 48 643 | 48 643 |
| Latvija | 181 044 | 205 764 | 230 431 | 255 292 | 280 154 | 302 754 |
| Litva | 417 890 | 442 510 | 467 070 | 475 319 | 483 680 | 517 028 |
| Luksemburg | 33 604 | 33 546 | 33 487 | 33 460 | 33 432 | 33 432 |
| Mađarska | 1 345 746 | 1 344 461 | 1 343 134 | 1 343 010 | 1 342 867 | 1 269 158 |
| Malta | 5 241 | 5 241 | 5 242 | 5 243 | 5 244 | 4 690 |
| Nizozemska | 749 315 | 736 840 | 724 362 | 682 616 | 670 870 | 732 370 |
| Austrija | 693 065 | 692 421 | 691 754 | 691 746 | 691 738 | 691 738 |
| Poljska | 3 378 604 | 3 395 300 | 3 411 854 | 3 431 236 | 3 450 512 | 3 061 518 |
| Portugal | 565 816 | 573 954 | 582 057 | 590 706 | 599 355 | 599 355 |
| Rumunjska | 1 599 993 | 1 772 469 | 1 801 335 | 1 872 821 | 1 903 195 | 1 903 195 |
| Slovenija | 137 987 | 136 997 | 136 003 | 135 141 | 134 278 | 134 278 |
| Slovačka | 438 299 | 441 478 | 444 636 | 448 155 | 451 659 | 394 385 |
| Finska | 523 333 | 523 422 | 523 493 | 524 062 | 524 631 | 524 631 |
| Švedska | 696 890 | 697 295 | 697 678 | 698 723 | 699 768 | 699 768 |
| Ujedinjena Kraljevina | 3 173 324 | 3 179 880 | 3 186 319 | 3 195 781 | 3 205 243 | 3 591 683 |

(u tisućama EUR)

Kalendarska godina

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

Belgija

523 658

509 773

502 095

488 964

481 857

505 266

Bugarska

721 251

792 449

793 226

794 759

796 292

796 292

Češka

844 854

844 041

843 200

861 708

861 698

872 809

Danska

870 751

852 682

834 791

826 774

818 757

880 384

Njemačka

4 912 772

4 880 476

4 848 079

4 820 322

4 792 567

5 018 395

Estonija

114 378

114 562

123 704

133 935

143 966

169 366

Irska

1 215 003

1 213 470

1 211 899

1 211 482

1 211 066

1 211 066

Grčka

1 921 966

1 899 160

1 876 329

1 855 473

1 834 618

1 931 177

Španjolska

4 842 658

4 851 682

4 866 665

4 880 049

4 893 433

4 893 433

Francuska

7 302 140

7 270 670

7 239 017

6 900 842

6 877 179

7 437 200

Hrvatska

   (*1)

183 735

202 865

241 125

279 385

317 645

306 080

Italija

3 902 039

3 850 805

3 799 540

3 751 937

3 704 337

3 704 337

Cipar

50 784

50 225

49 666

49 155

48 643

48 643

Latvija

181 044

205 764

230 431

255 292

280 154

302 754

Litva

417 890

442 510

467 070

475 319

483 680

517 028

Luksemburg

33 604

33 546

33 487

33 460

33 432

33 432

Mađarska

1 345 746

1 344 461

1 343 134

1 343 010

1 342 867

1 269 158

Malta

5 241

5 241

5 242

5 243

5 244

4 690

Nizozemska

749 315

736 840

724 362

682 616

670 870

732 370

Austrija

693 065

692 421

691 754

691 746

691 738

691 738

Poljska

3 378 604

3 395 300

3 411 854

3 431 236

3 450 512

3 061 518

Portugal

565 816

573 954

582 057

590 706

599 355

599 355

Rumunjska

1 599 993

1 772 469

1 801 335

1 872 821

1 903 195

1 903 195

Slovenija

137 987

136 997

136 003

135 141

134 278

134 278

Slovačka

438 299

441 478

444 636

448 155

451 659

394 385

Finska

523 333

523 422

523 493

524 062

524 631

524 631

Švedska

696 890

697 295

697 678

698 723

699 768

699 768

Ujedinjena Kraljevina

3 173 324

3 179 880

3 186 319

3 195 781

3 205 243

3 591 683

„PRILOG III.

Neto gornje granice iz članka 7.

| (u milijunima EUR) |
| --- |
| Kalendarska godina | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. |
| Belgija | 523,7 | 509,8 | 502,1 | 489,0 | 481,9 | 505,3 |
| Bugarska | 720,9 | 788,8 | 789,6 | 791,0 | 792,5 | 798,9 |
| Češka | 840,1 | 839,3 | 838,5 | 856,7 | 856,7 | 872,8 |
| Danska | 870,2 | 852,2 | 834,3 | 826,3 | 818,3 | 880,4 |
| Njemačka | 4 912,8 | 4 880,5 | 4 848,1 | 4 820,3 | 4 792,6 | 5 018,4 |
| Estonija | 114,4 | 114,5 | 123,7 | 133,9 | 143,9 | 169,4 |
| Irska | 1 214,8 | 1 213,3 | 1 211,8 | 1 211,4 | 1 211,0 | 1 211,1 |
| Grčka | 2 109,8 | 2 087,0 | 2 064,1 | 2 043,3 | 2 022,4 | 2 119,0 |
| Španjolska | 4 902,3 | 4 911,3 | 4 926,3 | 4 939,7 | 4 953,1 | 4 954,4 |
| Francuska | 7 302,1 | 7 270,7 | 7 239,0 | 6 900,8 | 6 877,2 | 7 437,2 |
| Hrvatska

   (*2) | 183,7 | 202,9 | 241,1 | 279,4 | 317,6 | 306,1 |
| Italija | 3 897,1 | 3 847,3 | 3 797,2 | 3 750,0 | 3 702,4 | 3 704,3 |
| Cipar | 50,8 | 50,2 | 49,7 | 49,1 | 48,6 | 48,6 |
| Latvija | 181,0 | 205,7 | 230,3 | 255,0 | 279,8 | 302,8 |
| Litva | 417,9 | 442,5 | 467,1 | 475,3 | 483,7 | 517,0 |
| Luksemburg | 33,6 | 33,5 | 33,5 | 33,5 | 33,4 | 33,4 |
| Mađarska | 1 276,7 | 1 275,5 | 1 274,1 | 1 274,0 | 1 273,9 | 1 269,2 |
| Malta | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 4,7 |
| Nizozemska | 749,2 | 736,8 | 724,3 | 682,5 | 670,8 | 732,4 |
| Austrija | 693,1 | 692,4 | 691,8 | 691,7 | 691,7 | 691,7 |
| Poljska | 3 359,2 | 3 375,7 | 3 392,0 | 3 411,2 | 3 430,2 | 3 061,5 |
| Portugal | 565,9 | 574,0 | 582,1 | 590,8 | 599,4 | 599,5 |
| Rumunjska | 1 600,0 | 1 772,5 | 1 801,3 | 1 872,8 | 1 903,2 | 1 903,2 |
| Slovenija | 138,0 | 137,0 | 136,0 | 135,1 | 134,3 | 134,3 |
| Slovačka | 435,5 | 438,6 | 441,8 | 445,2 | 448,7 | 394,4 |
| Finska | 523,3 | 523,4 | 523,5 | 524,1 | 524,6 | 524,6 |
| Švedska | 696,8 | 697,2 | 697,6 | 698,7 | 699,7 | 699,8 |
| Ujedinjena Kraljevina | 3 170,7 | 3 177,3 | 3 183,6 | 3 192,2 | 3 201,4 | 3 591,7 |

(u milijunima EUR)

Kalendarska godina

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

Belgija

523,7

509,8

502,1

489,0

481,9

505,3

Bugarska

720,9

788,8

789,6

791,0

792,5

798,9

Češka

840,1

839,3

838,5

856,7

856,7

872,8

Danska

870,2

852,2

834,3

826,3

818,3

880,4

Njemačka

4 912,8

4 880,5

4 848,1

4 820,3

4 792,6

5 018,4

Estonija

114,4

114,5

123,7

133,9

143,9

169,4

Irska

1 214,8

1 213,3

1 211,8

1 211,4

1 211,0

1 211,1

Grčka

2 109,8

2 087,0

2 064,1

2 043,3

2 022,4

2 119,0

Španjolska

4 902,3

4 911,3

4 926,3

4 939,7

4 953,1

4 954,4

Francuska

7 302,1

7 270,7

7 239,0

6 900,8

6 877,2

7 437,2

Hrvatska

   (*2)

183,7

202,9

241,1

279,4

317,6

306,1

Italija

3 897,1

3 847,3

3 797,2

3 750,0

3 702,4

3 704,3

Cipar

50,8

50,2

49,7

49,1

48,6

48,6

Latvija

181,0

205,7

230,3

255,0

279,8

302,8

Litva

417,9

442,5

467,1

475,3

483,7

517,0

Luksemburg

33,6

33,5

33,5

33,5

33,4

33,4

Mađarska

1 276,7

1 275,5

1 274,1

1 274,0

1 273,9

1 269,2

Malta

5,2

5,2

5,2

5,2

5,2

4,7

Nizozemska

749,2

736,8

724,3

682,5

670,8

732,4

Austrija

693,1

692,4

691,8

691,7

691,7

691,7

Poljska

3 359,2

3 375,7

3 392,0

3 411,2

3 430,2

3 061,5

Portugal

565,9

574,0

582,1

590,8

599,4

599,5

Rumunjska

1 600,0

1 772,5

1 801,3

1 872,8

1 903,2

1 903,2

Slovenija

138,0

137,0

136,0

135,1

134,3

134,3

Slovačka

435,5

438,6

441,8

445,2

448,7

394,4

Finska

523,3

523,4

523,5

524,1

524,6

524,6

Švedska

696,8

697,2

697,6

698,7

699,7

699,8

Ujedinjena Kraljevina

3 170,7

3 177,3

3 183,6

3 192,2

3 201,4

3 591,7

---

(*1)  Nacionalna gornja granica za Hrvatsku iznosi 344 340 000 EUR za kalendarsku godinu 2021. i 382 600 000 EUR za kalendarsku godinu 2022.

*1

(*2)  Neto gornja granica za Hrvatsku iznosi 344 340 000 EUR za kalendarsku godinu 2021. i 382 600 000 EUR za kalendarsku godinu 2022.

*2

---

| 2.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 30/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 30/12

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/163

оd 1. veljače 2018.

o uvođenju obveze evidentiranja uvoza novih i protektiranih guma za autobuse ili kamione podrijetlom iz Narodne Republike Kine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna antidampinška uredba”), a posebno njezin članak 14. stavak 5.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (2) („osnovna antisubvencijska uredba”), a posebno njezin članak 24. stavak 5.,

nakon obavješćivanja država članica,

budući da:

| (1) | Europska komisija („Komisija”) najavila je 11. kolovoza 2017. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (3) („obavijest o pokretanju antidampinškog postupka”) pokretanje antidampinškog postupka („antidampinški postupak”) u vezi s uvozom u Uniju novih i protektiranih guma za autobuse ili kamione podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) nakon pritužbe koju je 30. lipnja 2017. podnijela koalicija protiv nepoštenog uvoza guma („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji čine više od 45 % ukupne proizvodnje novih i protektiranih guma za autobuse ili kamione u Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) najavila je 11. kolovoza 2017. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (3) („obavijest o pokretanju antidampinškog postupka”) pokretanje antidampinškog postupka („antidampinški postupak”) u vezi s uvozom u Uniju novih i protektiranih guma za autobuse ili kamione podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) nakon pritužbe koju je 30. lipnja 2017. podnijela koalicija protiv nepoštenog uvoza guma („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji čine više od 45 % ukupne proizvodnje novih i protektiranih guma za autobuse ili kamione u Uniji.

| (2) | Komisija je 14. listopada 2017. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (4) („obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka”) najavila pokretanje antisubvencijskog postupka („antisubvencijski postupak”) u vezi s uvozom u Uniju novih i protektiranih guma za autobuse ili kamione podrijetlom iz NRK-a nakon pritužbe koju je 31. kolovoza 2017. podnio podnositelj pritužbe u ime proizvođača koji čine više od 45 % ukupne proizvodnje novih i protektiranih guma za autobuse ili kamione u Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 14. listopada 2017. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (4) („obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka”) najavila pokretanje antisubvencijskog postupka („antisubvencijski postupak”) u vezi s uvozom u Uniju novih i protektiranih guma za autobuse ili kamione podrijetlom iz NRK-a nakon pritužbe koju je 31. kolovoza 2017. podnio podnositelj pritužbe u ime proizvođača koji čine više od 45 % ukupne proizvodnje novih i protektiranih guma za autobuse ili kamione u Uniji.

1.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

| (3) | Proizvod koji podliježe evidentiranju („predmetni proizvod”) za oba postupka jesu nove i protektirane gume za autobuse ili kamione s indeksom opterećenja većim od 121, podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstane u oznake KN 4011 20 90 i ex 4012 12 00. Oznake KN navedene su samo u informativne svrhe. |
| --- | --- |

(3)

Proizvod koji podliježe evidentiranju („predmetni proizvod”) za oba postupka jesu nove i protektirane gume za autobuse ili kamione s indeksom opterećenja većim od 121, podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstane u oznake KN 4011 20 90 i ex 4012 12 00. Oznake KN navedene su samo u informativne svrhe.

2.   ZAHTJEV

ZAHTJEV

| (4) | Podnositelj pritužbe podnio je zahtjeve za evidentiranje u skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne antidampinške uredbe i člankom 24. stavkom 5. osnovne antisubvencijske uredbe 19. kolovoza 2017. odnosno 5. listopada 2017. Podnositelj pritužbe zatražio je uvođenje obveze evidentiranja uvoza predmetnog proizvoda kako bi se na taj uvoz naknadno mogle primijeniti mjere od datuma takvog evidentiranja. |
| --- | --- |

(4)

Podnositelj pritužbe podnio je zahtjeve za evidentiranje u skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne antidampinške uredbe i člankom 24. stavkom 5. osnovne antisubvencijske uredbe 19. kolovoza 2017. odnosno 5. listopada 2017. Podnositelj pritužbe zatražio je uvođenje obveze evidentiranja uvoza predmetnog proizvoda kako bi se na taj uvoz naknadno mogle primijeniti mjere od datuma takvog evidentiranja.

3.   RAZLOZI ZA EVIDENTIRANJE

RAZLOZI ZA EVIDENTIRANJE

| (5) | U skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne antidampinške uredbe i člankom 24. stavkom 5. osnovne antisubvencijske uredbe Komisija može naložiti carinskim tijelima da poduzmu odgovarajuće mjere evidentiranja uvoza kako bi se na taj uvoz naknadno mogle primijeniti mjere od datuma takvog evidentiranja. Uvoz se može uvjetovati evidentiranjem na zahtjev industrije Unije koji sadržava dostatne dokaze za opravdanje takve mjere. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne antidampinške uredbe i člankom 24. stavkom 5. osnovne antisubvencijske uredbe Komisija može naložiti carinskim tijelima da poduzmu odgovarajuće mjere evidentiranja uvoza kako bi se na taj uvoz naknadno mogle primijeniti mjere od datuma takvog evidentiranja. Uvoz se može uvjetovati evidentiranjem na zahtjev industrije Unije koji sadržava dostatne dokaze za opravdanje takve mjere.

| (6) | Podnositelj pritužbe smatra da je evidentiranje opravdano jer se predmetni proizvod uvozi po dampinškim cijenama i subvencionira. Zbog jeftinog uvoza industriji Unije nanosi se znatna šteta koju je teško ispraviti. |
| --- | --- |

(6)

Podnositelj pritužbe smatra da je evidentiranje opravdano jer se predmetni proizvod uvozi po dampinškim cijenama i subvencionira. Zbog jeftinog uvoza industriji Unije nanosi se znatna šteta koju je teško ispraviti.

| (7) | Komisija je ispitala zahtjev u kontekstu članka 10. stavka 4. osnovne antidampinške uredbe i članka 16. stavka 4. osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je ispitala zahtjev u kontekstu članka 10. stavka 4. osnovne antidampinške uredbe i članka 16. stavka 4. osnovne antisubvencijske uredbe.

| (8) | U vezi s dijelom zahtjeva koji se odnosi na damping, Komisija je provjerila jesu li uvoznici bili svjesni, ili su trebali biti svjesni, postojanja dampinga s obzirom na opseg dampinga i navodnu ili utvrđenu štetu. Analizirala je i je li došlo do dodatnog znatnog povećanja uvoza, koji bi, s obzirom na vrijeme, obujam i ostale okolnosti, mogao ozbiljno ugroziti pozitivan učinak konačne antidampinške pristojbe koja se uvodi. |
| --- | --- |

(8)

U vezi s dijelom zahtjeva koji se odnosi na damping, Komisija je provjerila jesu li uvoznici bili svjesni, ili su trebali biti svjesni, postojanja dampinga s obzirom na opseg dampinga i navodnu ili utvrđenu štetu. Analizirala je i je li došlo do dodatnog znatnog povećanja uvoza, koji bi, s obzirom na vrijeme, obujam i ostale okolnosti, mogao ozbiljno ugroziti pozitivan učinak konačne antidampinške pristojbe koja se uvodi.

| (9) | U vezi s dijelom zahtjeva koji se odnosi na subvencioniranje, Komisija je ispitala postoje li u odnosu na subvencionirani proizvod kritične okolnosti u kojima se masovnim uvozom u relativno kratkom razdoblju proizvoda za koji se primaju subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere nanosi šteta koja se ne može popraviti te smatra li se potrebnim na taj uvoz retroaktivno uvesti kompenzacijske pristojbe kako bi se spriječilo ponavljanje štete. |
| --- | --- |

(9)

U vezi s dijelom zahtjeva koji se odnosi na subvencioniranje, Komisija je ispitala postoje li u odnosu na subvencionirani proizvod kritične okolnosti u kojima se masovnim uvozom u relativno kratkom razdoblju proizvoda za koji se primaju subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere nanosi šteta koja se ne može popraviti te smatra li se potrebnim na taj uvoz retroaktivno uvesti kompenzacijske pristojbe kako bi se spriječilo ponavljanje štete.

3.1.   Upoznatost uvoznika s dampingom, njegovim opsegom i navodnom štetom

Upoznatost uvoznika s dampingom, njegovim opsegom i navodnom štetom

| (10) | U pogledu subvencioniranja Komisija ima na raspolaganju dovoljno dokaza o tome da se uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a subvencionira. Konkretno, podnositelj pritužbe dostavio je dokaze o uobičajenoj vrijednosti na temelju ukupnog troška proizvodnje te razumnog iznosa za troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit, na temelju izbora Sjedinjenih Američkih Država kao analogne zemlje. |
| --- | --- |

(10)

U pogledu subvencioniranja Komisija ima na raspolaganju dovoljno dokaza o tome da se uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a subvencionira. Konkretno, podnositelj pritužbe dostavio je dokaze o uobičajenoj vrijednosti na temelju ukupnog troška proizvodnje te razumnog iznosa za troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit, na temelju izbora Sjedinjenih Američkih Država kao analogne zemlje.

| (11) | Dokaz o dampingu temelji se na usporedbi tako utvrđenih uobičajenih vrijednosti s izvoznom cijenom predmetnog proizvoda (na razini franko tvornica) pri prodaji za izvoz u Uniju. Gledano u cjelini te s obzirom na visinu navodnih dampinških marži od najmanje 74 %, taj je dokaz u ovoj fazi dovoljna potvrda da izvoznici provode damping. Podnositelj pritužbe dostavio je i dostatne dokaze o navodnoj šteti. |
| --- | --- |

(11)

Dokaz o dampingu temelji se na usporedbi tako utvrđenih uobičajenih vrijednosti s izvoznom cijenom predmetnog proizvoda (na razini franko tvornica) pri prodaji za izvoz u Uniju. Gledano u cjelini te s obzirom na visinu navodnih dampinških marži od najmanje 74 %, taj je dokaz u ovoj fazi dovoljna potvrda da izvoznici provode damping. Podnositelj pritužbe dostavio je i dostatne dokaze o navodnoj šteti.

| (12) | Te su informacije navedene u obavijesti o pokretanju postupka od 11. kolovoza 2017. Objavom u Službenom listu Europske unije obavijest je postala javni dokument dostupan svim uvoznicima. Komisija stoga smatra da su uvoznici najkasnije u tom trenutku postali svjesni ili su trebali postati svjesni navodnih dampinških praksi, njihova opsega i navodne štete. Stoga je zaključila da je ispunjen prvi kriterij za evidentiranje u pogledu dijela zahtjeva koji se odnosi na damping. |
| --- | --- |

(12)

Te su informacije navedene u obavijesti o pokretanju postupka od 11. kolovoza 2017. Objavom u Službenom listu Europske unije obavijest je postala javni dokument dostupan svim uvoznicima. Komisija stoga smatra da su uvoznici najkasnije u tom trenutku postali svjesni ili su trebali postati svjesni navodnih dampinških praksi, njihova opsega i navodne štete. Stoga je zaključila da je ispunjen prvi kriterij za evidentiranje u pogledu dijela zahtjeva koji se odnosi na damping.

Službenom listu Europske unije

3.2.   Dodatno znatno povećanje uvoza

Dodatno znatno povećanje uvoza

| (13) | U razdoblju od travnja do rujna 2017. obujam uvoza predmetnog proizvoda povećao se za 14,3 % u usporedbi istim razdobljem 2016. U skladu s najnovijim nalazima iz drugih ispitnih postupaka (5) Komisija takvo povećanje uvoza smatra znatnim. |
| --- | --- |

(13)

U razdoblju od travnja do rujna 2017. obujam uvoza predmetnog proizvoda povećao se za 14,3 % u usporedbi istim razdobljem 2016. U skladu s najnovijim nalazima iz drugih ispitnih postupaka (5) Komisija takvo povećanje uvoza smatra znatnim.

5

| (14) | Komisija je stoga zaključila da je ispunjen i drugi kriterij za evidentiranje u pogledu dijela zahtjeva koji se odnosi na damping. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je stoga zaključila da je ispunjen i drugi kriterij za evidentiranje u pogledu dijela zahtjeva koji se odnosi na damping.

3.3.   Ostale okolnosti

Ostale okolnosti

| (15) | Podnositelj pritužbe u pritužbi i u zahtjevu za evidentiranje naveo je i dostatne dokaze o trendu smanjenja uvoznih prodajnih cijena. Prema javno dostupnim statističkim podacima Eurostata, u razdoblju od travnja do rujna 2017. jedinična vrijednost uvoza iz NRK-a bila je za 38 % niža od uvoza drugog podrijetla. Riječ je o izrazito niskoj razini za cjenovno osjetljivu industriju kao što je to industrija guma. |
| --- | --- |

(15)

Podnositelj pritužbe u pritužbi i u zahtjevu za evidentiranje naveo je i dostatne dokaze o trendu smanjenja uvoznih prodajnih cijena. Prema javno dostupnim statističkim podacima Eurostata, u razdoblju od travnja do rujna 2017. jedinična vrijednost uvoza iz NRK-a bila je za 38 % niža od uvoza drugog podrijetla. Riječ je o izrazito niskoj razini za cjenovno osjetljivu industriju kao što je to industrija guma.

| (16) | S obzirom na vrijeme, obujam dampinškog uvoza i druge okolnosti (primjerice pad prodaje, prometa, zaposlenosti i dobiti industrije Unije, osobito u nižem segmentu tržišta) pozitivan učinak konačnih pristojbi bio bi ozbiljno ugrožen, osim ako bi se pristojbe primijenile retroaktivno. Osim toga, u pogledu pokretanja sadašnjeg postupka, razumno je pretpostaviti da bi se uvoz predmetnog proizvoda mogao dodatno povećati prije donošenja mogućih privremenih mjera te bi uvoznici mogli brzo povećati zalihe. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na vrijeme, obujam dampinškog uvoza i druge okolnosti (primjerice pad prodaje, prometa, zaposlenosti i dobiti industrije Unije, osobito u nižem segmentu tržišta) pozitivan učinak konačnih pristojbi bio bi ozbiljno ugrožen, osim ako bi se pristojbe primijenile retroaktivno. Osim toga, u pogledu pokretanja sadašnjeg postupka, razumno je pretpostaviti da bi se uvoz predmetnog proizvoda mogao dodatno povećati prije donošenja mogućih privremenih mjera te bi uvoznici mogli brzo povećati zalihe.

| (17) | S obzirom na te okolnosti, Komisija je zaključila da je ispunjen i treći kriterij za evidentiranje u pogledu dijela zahtjeva koji se odnosi na damping. |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na te okolnosti, Komisija je zaključila da je ispunjen i treći kriterij za evidentiranje u pogledu dijela zahtjeva koji se odnosi na damping.

3.4.   Štetu koju je teško popraviti uzrokuje masovni uvoz subvencioniranih proizvoda u relativno kratkom vremenu

Štetu koju je teško popraviti uzrokuje masovni uvoz subvencioniranih proizvoda u relativno kratkom vremenu

| (18) | U pogledu subvencioniranja Komisija ima na raspolaganju dostatne dokaza o tome da se uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a subvencionira. Navodne prakse subvencioniranja čine izravni prijenos sredstava i potencijalni izravni prijenosi sredstava ili obveza, izgubljeni ili nenaplaćeni državni prihodi i roba ili usluge koje osigurava vlada uz naknadu manju od primjerene. To, primjerice, obuhvaća dokaze o postojanju raznih bespovratnih sredstava, povlaštenih zajmova i ciljanih kredita kod banaka u državnom vlasništvu i privatnih banaka, izvoznih kredita, izvoznih jamstava i osiguranja, o zemljištu, energiji, vodi i sirovinama za proizvodnju predmetnog proizvoda koje osigurava vlada, o smanjenju poreza na dohodak i oslobađanju od poreza na dohodak, smanjenju uvoznih carina i oslobađanju od plaćanja PDV-a te smanjenju PDV-a. |
| --- | --- |

(18)

U pogledu subvencioniranja Komisija ima na raspolaganju dostatne dokaza o tome da se uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a subvencionira. Navodne prakse subvencioniranja čine izravni prijenos sredstava i potencijalni izravni prijenosi sredstava ili obveza, izgubljeni ili nenaplaćeni državni prihodi i roba ili usluge koje osigurava vlada uz naknadu manju od primjerene. To, primjerice, obuhvaća dokaze o postojanju raznih bespovratnih sredstava, povlaštenih zajmova i ciljanih kredita kod banaka u državnom vlasništvu i privatnih banaka, izvoznih kredita, izvoznih jamstava i osiguranja, o zemljištu, energiji, vodi i sirovinama za proizvodnju predmetnog proizvoda koje osigurava vlada, o smanjenju poreza na dohodak i oslobađanju od poreza na dohodak, smanjenju uvoznih carina i oslobađanju od plaćanja PDV-a te smanjenju PDV-a.

| (19) | Tvrdi se da su navedene mjere subvencije jer se sastoje od financijskog doprinosa vlade NRK-a ili drugih regionalnih i lokalnih vlasti (uključujući javna tijela) te njima proizvođači izvoznici predmetnog proizvoda ostvaruju korist. Tvrdi se da su uvjetovane izvoznim rezultatom i/ili korištenjem domaće umjesto uvezene robe i/ili su ograničene na određene sektore i/ili vrste poduzeća i/ili područja te se stoga smatraju specifičnim subvencijama protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(19)

Tvrdi se da su navedene mjere subvencije jer se sastoje od financijskog doprinosa vlade NRK-a ili drugih regionalnih i lokalnih vlasti (uključujući javna tijela) te njima proizvođači izvoznici predmetnog proizvoda ostvaruju korist. Tvrdi se da su uvjetovane izvoznim rezultatom i/ili korištenjem domaće umjesto uvezene robe i/ili su ograničene na određene sektore i/ili vrste poduzeća i/ili područja te se stoga smatraju specifičnim subvencijama protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (20) | Stoga dostupni dokazi u ovoj fazi upućuju na to da se za izvoz predmetnog proizvoda primaju subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

(20)

Stoga dostupni dokazi u ovoj fazi upućuju na to da se za izvoz predmetnog proizvoda primaju subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

| (21) | Nadalje, Komisija ima na raspolaganju dovoljno dokaza da dampinške i subvencijske prakse izvoznika nanose materijalnu štetu industriji Unije. U pritužbi i naknadnim podnescima u vezi sa zahtjevima za evidentiranje, dokazi o cijeni i obujmu uvoza upućuju na veliko povećanje uvoza u apsolutnom smislu i u smislu tržišnog udjela u razdoblju od 2013. do 2016. Konkretno, iz dostupnih dokaza vidljivo je da su kineski izvoznici gotovo udvostručili obujam predmetnog proizvoda uvezenog u Uniju, s 2,3 na 4,4 milijuna jedinica (+ 2,1 milijun jedinica), što je dovelo do snažnog porasta tržišnog udjela s 13,2 % na 20,9 %. Obujam i cijene predmetnog proizvoda negativno su utjecali na prodane količine i visinu naplaćenih cijena i tržišni udio industrije Unije. To dovodi do znatnih negativnih učinaka na ukupne rezultate i financijsku situaciju industrije Unije. Dokaze o čimbenicima štete iz članka 3. stavka 5. osnovne antidampinške uredbe i članka 8. stavka 4. osnovne antisubvencijske uredbe čine podaci iz pritužbi i naknadnih podnesaka u vezi s evidentiranjem, potkrijepljeni javno dostupnim podacima Eurostata. |
| --- | --- |

(21)

Nadalje, Komisija ima na raspolaganju dovoljno dokaza da dampinške i subvencijske prakse izvoznika nanose materijalnu štetu industriji Unije. U pritužbi i naknadnim podnescima u vezi sa zahtjevima za evidentiranje, dokazi o cijeni i obujmu uvoza upućuju na veliko povećanje uvoza u apsolutnom smislu i u smislu tržišnog udjela u razdoblju od 2013. do 2016. Konkretno, iz dostupnih dokaza vidljivo je da su kineski izvoznici gotovo udvostručili obujam predmetnog proizvoda uvezenog u Uniju, s 2,3 na 4,4 milijuna jedinica (+ 2,1 milijun jedinica), što je dovelo do snažnog porasta tržišnog udjela s 13,2 % na 20,9 %. Obujam i cijene predmetnog proizvoda negativno su utjecali na prodane količine i visinu naplaćenih cijena i tržišni udio industrije Unije. To dovodi do znatnih negativnih učinaka na ukupne rezultate i financijsku situaciju industrije Unije. Dokaze o čimbenicima štete iz članka 3. stavka 5. osnovne antidampinške uredbe i članka 8. stavka 4. osnovne antisubvencijske uredbe čine podaci iz pritužbi i naknadnih podnesaka u vezi s evidentiranjem, potkrijepljeni javno dostupnim podacima Eurostata.

| (22) | Komisija je u ovoj fazi procijenila je li pretrpljenu štetu teško popraviti. Nakon što se kupci industrije Unije naviknu na znatno niže cijene kineskih konkurenata, malo je vjerojatno da će prihvatiti više cijene industrije Unije čak i kada bi, hipotetski, Komisija u budućnosti uvela kompenzacijske mjere s retroaktivnim učinkom. Takva opasnost trajnog gubitka tržišnog udjela ili smanjenja prihoda čini štetu koju je teško popraviti. Osim toga, sektor protektiranih guma industrije Unije može postati neodrživ i teško će se moći ponovno uspostaviti ako se njegova baza naruši daljnjim uvozom jeftinih novih guma iz Kine. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je u ovoj fazi procijenila je li pretrpljenu štetu teško popraviti. Nakon što se kupci industrije Unije naviknu na znatno niže cijene kineskih konkurenata, malo je vjerojatno da će prihvatiti više cijene industrije Unije čak i kada bi, hipotetski, Komisija u budućnosti uvela kompenzacijske mjere s retroaktivnim učinkom. Takva opasnost trajnog gubitka tržišnog udjela ili smanjenja prihoda čini štetu koju je teško popraviti. Osim toga, sektor protektiranih guma industrije Unije može postati neodrživ i teško će se moći ponovno uspostaviti ako se njegova baza naruši daljnjim uvozom jeftinih novih guma iz Kine.

3.5.   Isključenje ponavljanja štete

Isključenje ponavljanja štete

| (23) | Naposljetku, s obzirom na podatke navedene u uvodnoj izjavi 21. i razmatranja navedena u uvodnoj izjavi 22. Komisija je smatrala da je potrebno pripremiti moguće retroaktivno uvođenje mjera nametanjem obveze evidentiranja kako bi se spriječilo ponavljanje takve štete. |
| --- | --- |

(23)

Naposljetku, s obzirom na podatke navedene u uvodnoj izjavi 21. i razmatranja navedena u uvodnoj izjavi 22. Komisija je smatrala da je potrebno pripremiti moguće retroaktivno uvođenje mjera nametanjem obveze evidentiranja kako bi se spriječilo ponavljanje takve štete.

4.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (24) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju uvođenje obveze evidentiranja uvoza predmetnog proizvoda u skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne antidampinške uredbe i člankom 24. stavkom 5. osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(24)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju uvođenje obveze evidentiranja uvoza predmetnog proizvoda u skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne antidampinške uredbe i člankom 24. stavkom 5. osnovne antisubvencijske uredbe.

| (25) | Sve zainteresirane strane pozivaju se da iznesu svoja stajališta u pisanom obliku i dostave popratne dokaze. Nadalje, Komisija može saslušati zainteresirane strane pod uvjetom da dostave zahtjev u pisanom obliku i obrazlože zašto ih treba saslušati. |
| --- | --- |

(25)

Sve zainteresirane strane pozivaju se da iznesu svoja stajališta u pisanom obliku i dostave popratne dokaze. Nadalje, Komisija može saslušati zainteresirane strane pod uvjetom da dostave zahtjev u pisanom obliku i obrazlože zašto ih treba saslušati.

5.   EVIDENTIRANJE

EVIDENTIRANJE

| (26) | U skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne antidampinške uredbe i člankom 24. stavkom 5. osnovne antisubvencijske uredbe uvoz predmetnog proizvoda trebao bi podlijegati evidentiranju kako bi se, ako se ispitnim postupkom utvrde nalazi koji dovedu do uvođenja antidampinških i/ili kompenzacijskih pristojbi i ako su ispunjeni potrebni uvjeti, osigurala retroaktivna naplata pristojbi na evidentirani uvoz u skladu s primjenjivim zakonskim odredbama. |
| --- | --- |

(26)

U skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne antidampinške uredbe i člankom 24. stavkom 5. osnovne antisubvencijske uredbe uvoz predmetnog proizvoda trebao bi podlijegati evidentiranju kako bi se, ako se ispitnim postupkom utvrde nalazi koji dovedu do uvođenja antidampinških i/ili kompenzacijskih pristojbi i ako su ispunjeni potrebni uvjeti, osigurala retroaktivna naplata pristojbi na evidentirani uvoz u skladu s primjenjivim zakonskim odredbama.

| (27) | Sve buduće obveze proizlazile bi iz nalaza antidampinškog ispitnog postupka i antisubvencijskog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(27)

Sve buduće obveze proizlazile bi iz nalaza antidampinškog ispitnog postupka i antisubvencijskog ispitnog postupka.

| (28) | U navodima u pritužbi kojom se traži pokretanje antidampinškog ispitnog postupka prosječna dampinška marža za predmetni proizvod procjenjuje se u visini od 74 % do 152 %, a prosječna marža sniženja ciljnih cijena u visini od 26 % do 37 %. Procijenjeni iznos moguće buduće obveze utvrđen je u visini sniženja ciljnih cijena procijenjenog na temelju pritužbe, tj. od 26 % do 37 % ad valorem CIF vrijednosti uvoza predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(28)

U navodima u pritužbi kojom se traži pokretanje antidampinškog ispitnog postupka prosječna dampinška marža za predmetni proizvod procjenjuje se u visini od 74 % do 152 %, a prosječna marža sniženja ciljnih cijena u visini od 26 % do 37 %. Procijenjeni iznos moguće buduće obveze utvrđen je u visini sniženja ciljnih cijena procijenjenog na temelju pritužbe, tj. od 26 % do 37 % ad valorem CIF vrijednosti uvoza predmetnog proizvoda.

ad valorem

| (29) | U ovoj fazi ispitnog postupka još nije moguće procijeniti iznos subvencioniranja. U navodima u pritužbi kojom se traži pokretanje antisubvencijskog ispitnog postupka sniženje ciljnih cijena za predmetni proizvod procjenjuje se u visini od 26 % do 37 %. Procijenjeni iznos moguće buduće obveze utvrđen je u visini sniženja ciljnih cijena procijenjenog na temelju pritužbe kojom se traži pokretanje antisubvencijskog postupka, tj. od 26 % do 37 % ad valorem CIF vrijednosti uvoza predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(29)

U ovoj fazi ispitnog postupka još nije moguće procijeniti iznos subvencioniranja. U navodima u pritužbi kojom se traži pokretanje antisubvencijskog ispitnog postupka sniženje ciljnih cijena za predmetni proizvod procjenjuje se u visini od 26 % do 37 %. Procijenjeni iznos moguće buduće obveze utvrđen je u visini sniženja ciljnih cijena procijenjenog na temelju pritužbe kojom se traži pokretanje antisubvencijskog postupka, tj. od 26 % do 37 % ad valorem CIF vrijednosti uvoza predmetnog proizvoda.

ad valorem

6.   OBRADA OSOBNIH PODATAKA

OBRADA OSOBNIH PODATAKA

| (30) | Osobni podaci prikupljeni u kontekstu ovog evidentiranja obrađuju se u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (6), |
| --- | --- |

(30)

Osobni podaci prikupljeni u kontekstu ovog evidentiranja obrađuju se u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (6),

6

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   U skladu s člankom 14. stavkom 5. Uredbe (EU) 2016/1036 i člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2016/1037 carinskim tijelima nalaže se da poduzmu odgovarajuće mjere evidentiranja uvoza u Uniju novih i protektiranih guma za autobuse ili kamione s indeksom opterećenja većim od 121, trenutačno razvrstanih u oznake KN 4011 20 90 i ex 4012 12 00 (oznaka TARIC 4012120010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

2.   Evidentiranje istječe devet mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

3.   Sve zainteresirane strane pozivaju se da iznesu svoja stajališta u pisanom obliku, dostave popratne dokaze ili podnesu zahtjev za saslušanje u roku od 21 dana od datuma objave ove Uredbe.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. veljače 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 55.

2

(3)  
  SL C 264, 11.8.2017., str. 14.

3

(4)  
  SL C 346, 14.10.2017., str. 9.

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2325 оd 11. prosinca 2015. o uvjetovanju evidentiranjem uvoza određenih hladnovaljanih plosnatih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Ruske Federacije (SL L 328, 12.12.2015., str. 104.), u uvodnoj izjavi 9. (povećanje za 24 %); Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1357 оd 9. kolovoza 2016. o obveznom evidentiranju uvoza određenih teških ploča od nelegiranog ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 215, 10.8.2016., str. 23.), u uvodnoj izjavi 7. (povećanje za 15 %).

5

(6)  
  SL L 8, 12.1.2001., str. 1.

6

---