# Euroopa Liidu L 20/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 20 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik25. jaanuar 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 20

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik25. jaanuar 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/111, 12. jaanuar 2018, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Bayerisches Rindfleisch / Rindfleisch aus Bayern (KGT)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/112, 24. jaanuar 2018, millega pikendatakse madala riskitasemega toimeaine laminariini heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/113, 24. jaanuar 2018, millega pikendatakse toimeaine atseetamipriidi heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 7 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/114, 16. jaanuar 2018, millega muudetakse otsust 2009/11/EÜ Hispaanias kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 87 all)

   (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/115, 24. jaanuar 2018, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2016/413 (millega määratakse kindlaks Galileo programmi raames loodud maapealse infrastruktuuri paiknemine, nähakse ette selle toimimiseks vajalikud meetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2012/117/EL) Galileo turvaseirekeskuse asukoha osas (
  1
  ) | 14 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 125: ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses mootorsõidukijuhi eesmise vaateväljaga [2018/116] | 16 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/111, 12. jaanuar 2018, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Bayerisches Rindfleisch / Rindfleisch aus Bayern (KGT)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/112, 24. jaanuar 2018, millega pikendatakse madala riskitasemega toimeaine laminariini heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/113, 24. jaanuar 2018, millega pikendatakse toimeaine atseetamipriidi heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

7

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/114, 16. jaanuar 2018, millega muudetakse otsust 2009/11/EÜ Hispaanias kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 87 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 87 all)

1

11

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/115, 24. jaanuar 2018, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2016/413 (millega määratakse kindlaks Galileo programmi raames loodud maapealse infrastruktuuri paiknemine, nähakse ette selle toimimiseks vajalikud meetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2012/117/EL) Galileo turvaseirekeskuse asukoha osas (
  1
  )

1

14

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 125: ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses mootorsõidukijuhi eesmise vaateväljaga [2018/116]

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/111,

12. jaanuar 2018,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Bayerisches Rindfleisch“ / „Rindfleisch aus Bayern“ (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 273/2011 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Bayerisches Rindfleisch“ / „Rindfleisch aus Bayern“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 273/2011 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Bayerisches Rindfleisch“ / „Rindfleisch aus Bayern“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Bayerisches Rindfleisch“ / „Rindfleisch aus Bayern“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 21. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 273/2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Bayerisches Rindfleisch“/„Rindfleisch aus Bayern“ (KGT)] (ELT L 76, 22.3.2011, lk 36).

2

(3)  
  ELT C 302, 13.9.2017, lk 3.

3

---

| 25.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/112,

24. jaanuar 2018,

millega pikendatakse madala riskitasemega toimeaine laminariini heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 1 koostoimes artikli 20 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2005/3/EÜ (2) lisati toimeaine laminariin nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2005/3/EÜ (2) lisati toimeaine laminariin nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas esitatud toimeaineid käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetuna ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas esitatud toimeaineid käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetuna ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Toimeaine laminariini heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. juulil 2018. |
| --- | --- |

(3)

Toimeaine laminariini heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. juulil 2018.

| (4) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus esitatud taotlus pikendada laminariini heakskiitu. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus esitatud taotlus pikendada laminariini heakskiitu.

| (5) | Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (6) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 22. aprillil 2016 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 22. aprillil 2016 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

| (7) | Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamise aruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamise aruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (8) | 3. mail 2017 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas võib eeldada, et toimeaine laminariin vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas pikendamise esialgse aruande laminariini kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 5. oktoobril 2017. |
| --- | --- |

(8)

3. mail 2017 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas võib eeldada, et toimeaine laminariin vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas pikendamise esialgse aruande laminariini kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 5. oktoobril 2017.

| (9) | Taotlejale anti võimalus esitada pikendamisaruande kohta märkusi. |
| --- | --- |

(9)

Taotlejale anti võimalus esitada pikendamisaruande kohta märkusi.

| (10) | Vähemalt ühe laminariini sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses on leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seepärast on asjakohane laminariini heakskiitu pikendada. |
| --- | --- |

(10)

Vähemalt ühe laminariini sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses on leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seepärast on asjakohane laminariini heakskiitu pikendada.

| (11) | Laminariini heakskiidu pikendamist käsitlev riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutusviisidel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusviisidele, mida laminariini sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane kaotada üksnes enesekaitsemehhanisme esile kutsuva ainena kasutamise piirang. |
| --- | --- |

(11)

Laminariini heakskiidu pikendamist käsitlev riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutusviisidel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusviisidele, mida laminariini sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane kaotada üksnes enesekaitsemehhanisme esile kutsuva ainena kasutamise piirang.

| (12) | Peale selle leiab komisjon, et laminariin on madala riskitasemega toimeaine vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22. Laminariin ei ole probleemne aine ja vastab tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5. Laminariin on looduslikult pruunvetikates esinev polüsahhariid. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud kasutusviisidest tulenev inimeste, loomade ja keskkonna eeldatav täiendav kokkupuude ainega on võrreldes loodusliku kokkupuutega väheoluline. |
| --- | --- |

(12)

Peale selle leiab komisjon, et laminariin on madala riskitasemega toimeaine vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22. Laminariin ei ole probleemne aine ja vastab tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5. Laminariin on looduslikult pruunvetikates esinev polüsahhariid. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud kasutusviisidest tulenev inimeste, loomade ja keskkonna eeldatav täiendav kokkupuude ainega on võrreldes loodusliku kokkupuutega väheoluline.

| (13) | Seepärast on asjakohane pikendada laminariini kui madala riskitasemega aine heakskiitu. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast on asjakohane pikendada laminariini kui madala riskitasemega aine heakskiitu.

| (14) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõike 3 kohaselt ja koostoimes artikli 13 lõikega 4 tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõike 3 kohaselt ja koostoimes artikli 13 lõikega 4 tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (15) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/841 (7) pikendati laminariini heakskiidu kehtivusaega, et pikendamismenetluse saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Ent kuna heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu enne pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. märtsist 2018. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/841 (7) pikendati laminariini heakskiidu kehtivusaega, et pikendamismenetluse saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Ent kuna heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu enne pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. märtsist 2018.

| (16) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamine

Madala riskitasemega toimeaine laminariini heakskiidu kehtivusaega pikendatakse vastavalt I lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamise alguskuupäev

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. jaanuari 2005. aasta direktiiv 2005/3/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeained imasosulfuroon, laminariin, metoksüfenosiid ja S-metolakrool (ELT L 20, 22.1.2005, lk 19).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

5

(6)  
  EFSA Journal 2014; 12(10): 3868.

6

EFSA Journal

(7)  Komisjoni 17. mai 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/841, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, Ampelomyces quisqualis'e tüve AQ 10, benalaksüüli, bentasooni, bifenasaadi, bromoksüniili, karfentrasoon-etüüli, kloroprofaami, tsüasofamiidi, desmedifaami, dikvaadi, DPX KE 459 (metüülflupüürsulfurooni), etoksasooli, famoksadooni, fenamidooni, flumioksasiini, foraamsulfurooni, Gliocladium catenulatum'i tüve J1446, imasamoksi, isoksaflutooli, laminariini, metalaksüül-M-i, metoksüfenosiidi, milbemektiini, oksasulfurooni, pendimetaliini, fenmedifaami, pümetrosiini, S-metolakloori ja trifloksüstrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 125, 18.5.2017, lk 12).

7

Ampelomyces quisqualis

Gliocladium catenulatum

---

I LISA

| Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laminariin
  CASi nr 9008-22–4
  CIPACi nr 671 | (1→3)-β-D-glükaan
  (vastavalt IUPACi ja IUB biokeemia nomenklatuuri ühiskomiteele) | ≥ 860 g/kg kuivaines (TC) | 1. märts 2018 | 28. veebruar 2033 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse laminariini kohta koostatud pikendamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendusmeetmete võtmist. |

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Laminariin

CASi nr 9008-22–4

CIPACi nr 671

(1→3)-β-D-glükaan

(vastavalt IUPACi ja IUB biokeemia nomenklatuuri ühiskomiteele)

≥ 860 g/kg kuivaines (TC)

1. märts 2018

28. veebruar 2033

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse laminariini kohta koostatud pikendamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendusmeetmete võtmist.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud pikendamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osast jäetakse välja kanne 95 laminariini kohta. |
| --- | --- |

1)

A osast jäetakse välja kanne 95 laminariini kohta.

| 2) | D osasse lisatakse järgmine kanne: |
| --- | --- |

2)

D osasse lisatakse järgmine kanne:

| Number | Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12 | Laminariin
  CASi nr 9008-22–4
  CIPACi nr 671 | (1→3)-β-D-glükaan
  (vastavalt IUPACi ja IUB biokeemia nomenklatuuri ühiskomiteele) | ≥ 860 g/kg kuivaines (TC) | 1. märts 2018 | 28. veebruar 2033 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse laminariini kohta koostatud pikendamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendusmeetmete võtmist.“ |

Number

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„12

Laminariin

CASi nr 9008-22–4

CIPACi nr 671

(1→3)-β-D-glükaan

(vastavalt IUPACi ja IUB biokeemia nomenklatuuri ühiskomiteele)

≥ 860 g/kg kuivaines (TC)

1. märts 2018

28. veebruar 2033

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse laminariini kohta koostatud pikendamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendusmeetmete võtmist.“

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud pikendamisaruandes.

1

---

| 25.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/113,

24. jaanuar 2018,

millega pikendatakse toimeaine atseetamipriidi heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2004/99/EÜ (2) lisati toimeaine atseetamipriid nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2004/99/EÜ (2) lisati toimeaine atseetamipriid nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Toimeaine atseetamipriidi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 30. aprillil 2018. |
| --- | --- |

(3)

Toimeaine atseetamipriidi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 30. aprillil 2018.

| (4) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus atseetamipriidi heakskiidu pikendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus atseetamipriidi heakskiidu pikendamiseks.

| (5) | Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (6) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 27. novembril 2015 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 27. novembril 2015 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

| (7) | Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamise aruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamise aruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (8) | 19. oktoobril 2016 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas võib eeldada, et atseetamipriid vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas pikendamise esialgse aruande atseetamipriidi kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 23. jaanuaril 2017. |
| --- | --- |

(8)

19. oktoobril 2016 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas võib eeldada, et atseetamipriid vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas pikendamise esialgse aruande atseetamipriidi kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 23. jaanuaril 2017.

| (9) | Taotlejale anti võimalus esitada pikendamise esialgse aruande kohta märkusi. |
| --- | --- |

(9)

Taotlejale anti võimalus esitada pikendamise esialgse aruande kohta märkusi.

| (10) | Vähemalt ühe atseetamipriidi sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses on leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seepärast on asjakohane atseetamipriidi heakskiitu pikendada. |
| --- | --- |

(10)

Vähemalt ühe atseetamipriidi sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses on leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seepärast on asjakohane atseetamipriidi heakskiitu pikendada.

| (11) | Atseetamipriidi heakskiidu pikendamist käsitlev riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutusviisidel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusviisidele, mida atseetamipriidi sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane üksnes insektitsiidina kasutamise piirang kaotada. |
| --- | --- |

(11)

Atseetamipriidi heakskiidu pikendamist käsitlev riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutusviisidel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusviisidele, mida atseetamipriidi sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane üksnes insektitsiidina kasutamise piirang kaotada.

| (12) | Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa tuleks vastavalt muuta.

| (13) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2016 (7) pikendati atseetamipriidi heakskiidu kehtivusaega 30. aprillini 2018, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Ent kuna heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu enne pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. märtsist 2018. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2016 (7) pikendati atseetamipriidi heakskiidu kehtivusaega 30. aprillini 2018, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Ent kuna heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu enne pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. märtsist 2018.

| (14) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamine

Toimeaine atseetamipriidi heakskiidu kehtivusaega pikendatakse vastavalt I lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamise alguskuupäev

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 1. oktoobri 2004. aasta direktiiv 2004/99/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete atseetamipriidi ja tiaklopriidi lisamisega (ELT L 309, 6.10.2004, lk 6).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

5

(6)  
  EFSA Journal 2016; 14(11): 4610. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

6

EFSA Journal

(7)  Komisjoni 17. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2016, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete atseetamipriidi, bensoehappe, flasasulfurooni, mekoprop-P, mepanipüriimi, mesosulfurooni, propineebi, propoksükarbasooni, propüsamiidi, propikonasooli, Pseudomonas chlororaphis'e tüve MA 342, püraklostrobiini, kinoksüfeeni, tiaklopriidi, tiraami, tsiraami ja zoksamiidi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 312, 18.11.2016, lk 21).

7

Pseudomonas chlororaphis

---

I LISA

| Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atseetamipriid
  CASi nr 135410-20–7
  CIPACi nr 649 | (E)-N1-[(6-kloro-3-püridüül)metüül]-N2-tsüano-N1-metüülatseetamidiin | ≥ 990 g/kg | 1. märts 2018 | 28. veebruar 2033 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse atseetamipriidi heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu:






  — | veeorganismidele, mesilastele ja teistele sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduvale riskile; |

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Atseetamipriid

CASi nr 135410-20–7

CIPACi nr 649

(E)-N1-[(6-kloro-3-püridüül)metüül]-N2-tsüano-N1-metüülatseetamidiin

≥ 990 g/kg

1. märts 2018

28. veebruar 2033

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse atseetamipriidi heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.

Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu:

—

veeorganismidele, mesilastele ja teistele sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduvale riskile;

| — | lindudele ja imetajatele avalduvale riskile; |
| --- | --- |

—

lindudele ja imetajatele avalduvale riskile;

| — | tarbijatele avalduvale riskile; |
| --- | --- |

—

tarbijatele avalduvale riskile;

| — | käitlejate ohutusele. |
| --- | --- |

—

käitlejate ohutusele.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendusmeetmete võtmist.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud heakskiidu pikendamist käsitlevas aruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osast jäetakse välja kanne 91 atseetamipriidi kohta. |
| --- | --- |

1)

A osast jäetakse välja kanne 91 atseetamipriidi kohta.

| 2) | B osasse lisatakse järgmine kanne:











  Number | Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „119 | Atseetamipriid
  CASi nr 135410-20–7
  CIPACi nr 649 | (E)-N1-[(6-kloro-3-püridüül)metüül]-N2-tsüano-N1-metüülatseetamidiin | ≥ 990 g/kg | 1. märts 2018 | 28. veebruar 2033 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse atseetamipriidi heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu:






  — | veeorganismidele, mesilastele ja teistele sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduvale riskile; |

2)

B osasse lisatakse järgmine kanne:

Number

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„119

Atseetamipriid

CASi nr 135410-20–7

CIPACi nr 649

(E)-N1-[(6-kloro-3-püridüül)metüül]-N2-tsüano-N1-metüülatseetamidiin

≥ 990 g/kg

1. märts 2018

28. veebruar 2033

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse atseetamipriidi heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.

Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu:

—

veeorganismidele, mesilastele ja teistele sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduvale riskile;

| — | lindudele ja imetajatele avalduvale riskile; |
| --- | --- |

—

lindudele ja imetajatele avalduvale riskile;

| — | tarbijatele avalduvale riskile; |
| --- | --- |

—

tarbijatele avalduvale riskile;

| — | käitlejate ohutusele. |
| --- | --- |

—

käitlejate ohutusele.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendusmeetmete võtmist.“

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud heakskiidu pikendamist käsitlevas aruandes.

---

OTSUSED

| 25.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/11

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/114,

16. jaanuar 2018,

millega muudetakse otsust 2009/11/EÜ Hispaanias kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 87 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 20 punkte p ja t,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1308/2013 IV lisa B osa IV punkti alapunktis 1 on sätestatud, et searümpade klassifitseerimiseks hinnatakse tailihasisaldust vastavalt komisjoni kinnitatud liigitusmeetoditele; kinnitada võib üksnes statistiliselt tõestatud hindamismeetodeid, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel. Liigitusmeetodite kinnitamisel tuleks lähtuda hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. Kõnealune statistiline viga on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 1249/2008 (2) artikli 23 lõikes 3. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1308/2013 IV lisa B osa IV punkti alapunktis 1 on sätestatud, et searümpade klassifitseerimiseks hinnatakse tailihasisaldust vastavalt komisjoni kinnitatud liigitusmeetoditele; kinnitada võib üksnes statistiliselt tõestatud hindamismeetodeid, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel. Liigitusmeetodite kinnitamisel tuleks lähtuda hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. Kõnealune statistiline viga on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 1249/2008 (2) artikli 23 lõikes 3.

| (2) | Komisjoni otsusega 2009/11/EÜ (3) lubati Hispaanias kasutada searümpade liigitamiseks nelja meetodit. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2009/11/EÜ (3) lubati Hispaanias kasutada searümpade liigitamiseks nelja meetodit.

| (3) | Seepärast on Hispaania taotlenud komisjoni kinnitust ühele searümpade liigitamise meetodile oma territooriumil ja on esitanud proovidissekteerimise üksikasjaliku kirjelduse, märkides põhimõtted, millel see meetod põhineb, selle proovidissekteerimise tulemused ning tailihasisalduse mõõtmiseks kasutatava võrrandi määruse (EÜ) nr 1249/2008 artikli 23 lõikega 4 ette nähtud protokollis. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on Hispaania taotlenud komisjoni kinnitust ühele searümpade liigitamise meetodile oma territooriumil ja on esitanud proovidissekteerimise üksikasjaliku kirjelduse, märkides põhimõtted, millel see meetod põhineb, selle proovidissekteerimise tulemused ning tailihasisalduse mõõtmiseks kasutatava võrrandi määruse (EÜ) nr 1249/2008 artikli 23 lõikega 4 ette nähtud protokollis.

| (4) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomase klassifitseerimismeetodi kinnitamise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada Hispaanial kõnealuse liigitusmeetodi kasutamine. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomase klassifitseerimismeetodi kinnitamise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada Hispaanial kõnealuse liigitusmeetodi kasutamine.

| (5) | Seega tuleks otsust 2009/11/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks otsust 2009/11/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Seadme või liigitusmeetodite muutmine tohiks olla lubatud üksnes juhul, kui see on selgesõnaliselt kinnitatud komisjoni rakendusotsusega. |
| --- | --- |

(6)

Seadme või liigitusmeetodite muutmine tohiks olla lubatud üksnes juhul, kui see on selgesõnaliselt kinnitatud komisjoni rakendusotsusega.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2009/11/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Hispaanias lubatakse searümpade liigitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (*1) IV lisa B osa IV punkti alapunktile 1 kasutada järgmisi meetodeid:






  a) | seade „Fat-O-Meat'er (FOM)“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 1. osas; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Hispaanias lubatakse searümpade liigitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (*1) IV lisa B osa IV punkti alapunktile 1 kasutada järgmisi meetodeid:

a)

seade „Fat-O-Meat'er (FOM)“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 1. osas;

| b) | seade „Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas; |
| --- | --- |

b)

seade „Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas;

| c) | seade „Ultrafom 300“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 3. osas; |
| --- | --- |

c)

seade „Ultrafom 300“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 3. osas;

| d) | seade „Automatic vision system (VCS2000)“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 4. osas; |
| --- | --- |

d)

seade „Automatic vision system (VCS2000)“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 4. osas;

| e) | seade „Fat-O-Meat'er II (FOM II)“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 5. osas; |
| --- | --- |

e)

seade „Fat-O-Meat'er II (FOM II)“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 5. osas;

| f) | seade „AutoFOM III“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 6. osas; |
| --- | --- |

f)

seade „AutoFOM III“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 6. osas;

| g) | nurkjoonlaua kasutamisega „käsitsimeetod (ZP)“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 7. osas. |
| --- | --- |

g)

nurkjoonlaua kasutamisega „käsitsimeetod (ZP)“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 7. osas.

| h) | seade „CSB Image-Meater“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 8. osas; |
| --- | --- |

h)

seade „CSB Image-Meater“ ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 8. osas;

Esimese lõigu punktis g osutatud nurkjoonlaua kasutamisega käsitsimeetodit ZP lubatakse üksnes tapamajades:

| a) | kus keskmine tapavõimsus aastas ei ületa 500 siga nädala kohta ning |
| --- | --- |

a)

kus keskmine tapavõimsus aastas ei ületa 500 siga nädala kohta ning

| b) | mille tapmisliini töötlemisvõimsus on kuni 40 siga tunnis. |
| --- | --- |

b)

mille tapmisliini töötlemisvõimsus on kuni 40 siga tunnis.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).“
  "

*1

| 2) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 16. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 10. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1249/2008, milles sätestatakse ühenduse looma-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ning kõnealuste klassifitseerimisskaalade kohastest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 337, 16.12.2008, lk 3).

2

(3)  Komisjoni 19. detsembri 2008. aasta otsus 2009/11/EÜ, millega kinnitatakse Hispaanias kasutatavad searümpade liigitusmeetodid (ELT L 6, 10.1.2009, lk 79).

3

---

LISA

Otsuse 2009/11/EÜ lisasse lisatakse järgmine 8. osa:

„
  8. osa

CSB-IMAGE-MEATER

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „CSB Image-Meater“. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seade „CSB Image-Meater“ koosneb videokaamerast ja arvutist, mis on varustatud pildianalüüsi kaardi, ekraani, printeri, juhtmehhanismi, mõõtemehhanismi ja liidestega. Kõik neli „CSB-Image-Meater“ muutujat mõõdetakse rümba tagaosa reietüki poolitusjoonel (keskse tuharalihase musculus gluteus medius ümber); keskseade muundab mõõdetud väärtused hinnanguliseks tailihasisalduseks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 68,39920953 – (0,39050694 × F) – (0,32611391 × V4F) + (0,07864716 × M) – (0,00762296 × V4M)
  kus







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides. |
| --- | --- | --- | --- |
| F | = | peki paksus millimeetrites, mõõdetuna keskset tuharalihast musculus gluteus medius katva peki kõige õhemas kohas. |
| V4F | = | täieliku peekonikihi peki keskmine paksus millimeetrites, mõõdetuna neljanda nimmelüli (VaF, VbF, VcF, VdF) kohal. |
| M | = | liha paksus millimeetrites, mõõdetuna keskse tuharalihase musculus gluteus medius koljupoolsest ja selgrookanali otsast. |
| V4M | = | liha keskmine paksus millimeetrites, mõõdetuna neljanda nimmelüli (VaM, VbM, VcM, VdM) kohal. |

3.

Ŷ = 68,39920953 – (0,39050694 × F) – (0,32611391 × V4F) + (0,07864716 × M) – (0,00762296 × V4M)

kus

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides.

F

=

peki paksus millimeetrites, mõõdetuna keskset tuharalihast musculus gluteus medius katva peki kõige õhemas kohas.

V4F

=

täieliku peekonikihi peki keskmine paksus millimeetrites, mõõdetuna neljanda nimmelüli (VaF, VbF, VcF, VdF) kohal.

M

=

liha paksus millimeetrites, mõõdetuna keskse tuharalihase musculus gluteus medius koljupoolsest ja selgrookanali otsast.

V4M

=

liha keskmine paksus millimeetrites, mõõdetuna neljanda nimmelüli (VaM, VbM, VcM, VdM) kohal.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi (tapasooja rümba mass) kaaluvate rümpade puhul.“

---

| 25.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/14

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/115,

24. jaanuar 2018,

millega muudetakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2016/413 (millega määratakse kindlaks Galileo programmi raames loodud maapealse infrastruktuuri paiknemine, nähakse ette selle toimimiseks vajalikud meetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2012/117/EL) Galileo turvaseirekeskuse asukoha osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008, (1) eriti selle artikli 12 lõike 3 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/413 (2) lisas on nähtud ette, et Galileo turvaseirekeskus on dubleeritud ja et selle rajamine toimub etapiviisiliselt Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/413 (2) lisas on nähtud ette, et Galileo turvaseirekeskus on dubleeritud ja et selle rajamine toimub etapiviisiliselt Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis.

| (2) | 29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest liidust lahkuda. Galileo turvaseirekeskus peaks aga liidu ja selle liikmesriikide julgeolekuga seotud põhjustel asuma liidu liikmesriigi territooriumil, võttes arvesse eelkõige salastatud teabe kaitse eeskirju ning krüpteerimisseadmete ja PRS-tehnoloogia eksportimise piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest liidust lahkuda. Galileo turvaseirekeskus peaks aga liidu ja selle liikmesriikide julgeolekuga seotud põhjustel asuma liidu liikmesriigi territooriumil, võttes arvesse eelkõige salastatud teabe kaitse eeskirju ning krüpteerimisseadmete ja PRS-tehnoloogia eksportimise piiranguid.

| (3) | Suunistes, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 29. aprillil 2017 pärast Ühendkuningriigi teate saamist, on märgitud, et Ühendkuningriigis paiknevate liidu rajatiste tulevase asukoha küsimus tuleks lahendada kiiresti ja et nende üleviimist on vaja hõlbustada. Seepärast on oluline näha viivitamata ette Ühendkuningriigis asuva Galileo turvaseirekeskuse üleviimine liidu muu liikmesriigi territooriumile. |
| --- | --- |

(3)

Suunistes, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 29. aprillil 2017 pärast Ühendkuningriigi teate saamist, on märgitud, et Ühendkuningriigis paiknevate liidu rajatiste tulevase asukoha küsimus tuleks lahendada kiiresti ja et nende üleviimist on vaja hõlbustada. Seepärast on oluline näha viivitamata ette Ühendkuningriigis asuva Galileo turvaseirekeskuse üleviimine liidu muu liikmesriigi territooriumile.

| (4) | Sellest tulenevalt algatas komisjon määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 12 alusel avatud ja läbipaistva valikumenetluse seni Ühendkuningriigis paiknenud Galileo turvaseirekeskusele uue asukoha leidmiseks. Sellel menetlusel oli kaks etappi: esimeses kutsus komisjon liikmesriike üles väljendama huvi, teises paluti kandideerivatel liikmesriikidel esitada üksikasjalikud ettepanekud. |
| --- | --- |

(4)

Sellest tulenevalt algatas komisjon määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 12 alusel avatud ja läbipaistva valikumenetluse seni Ühendkuningriigis paiknenud Galileo turvaseirekeskusele uue asukoha leidmiseks. Sellel menetlusel oli kaks etappi: esimeses kutsus komisjon liikmesriike üles väljendama huvi, teises paluti kandideerivatel liikmesriikidel esitada üksikasjalikud ettepanekud.

| (5) | Hindamise lõpuks oli selge, et Hispaania ettepanek oli hindamiskriteeriumide põhjal parim, võttes arvesse kavandatud tehnilise lahenduse sobivust rajatiste kasutuselevõtuks ja keskuse toimimiseks hädavajalike teenuste osutamiseks, riskide, eelkõige turvalisuse ja ajaliste piirangutega seotud riskide kindlaksmääramise ja juhtimise täpsust, komisjoniga sõlmitava keskuse rajamise lepingu tingimuste ja lisaõiguste andmise heakskiitmist Hispaania poolt, keskuse ehitus- ja tegevuskulude kirjelduse üksikasjalikkuse ja läbipaistvuse määra ning ettepaneku soodsaid finantstingimusi liidu eelarve seisukohast. Järelikult on asjakohane valida välja Hispaania ettepanek. |
| --- | --- |

(5)

Hindamise lõpuks oli selge, et Hispaania ettepanek oli hindamiskriteeriumide põhjal parim, võttes arvesse kavandatud tehnilise lahenduse sobivust rajatiste kasutuselevõtuks ja keskuse toimimiseks hädavajalike teenuste osutamiseks, riskide, eelkõige turvalisuse ja ajaliste piirangutega seotud riskide kindlaksmääramise ja juhtimise täpsust, komisjoniga sõlmitava keskuse rajamise lepingu tingimuste ja lisaõiguste andmise heakskiitmist Hispaania poolt, keskuse ehitus- ja tegevuskulude kirjelduse üksikasjalikkuse ja läbipaistvuse määra ning ettepaneku soodsaid finantstingimusi liidu eelarve seisukohast. Järelikult on asjakohane valida välja Hispaania ettepanek.

| (6) | Piiratud rajatistega keskus tuleks luua 2018. aasta märtsis, et võimalikult kiiresti oleks olemas Prantsusmaal paikneva põhikeskuse tugikeskus, keskus peaks täielikult valmima aga 2019. aasta märtsis. Hispaaniaga tuleks sõlmida ka keskuse rajamise leping. |
| --- | --- |

(6)

Piiratud rajatistega keskus tuleks luua 2018. aasta märtsis, et võimalikult kiiresti oleks olemas Prantsusmaal paikneva põhikeskuse tugikeskus, keskus peaks täielikult valmima aga 2019. aasta märtsis. Hispaaniaga tuleks sõlmida ka keskuse rajamise leping.

| (7) | Rakendusotsuse (EL) 2016/413 lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusotsuse (EL) 2016/413 lisa tuleks vastavalt muuta.

| (8) | Rakendusotsuse (EL) 2016/413 lisa tuleks muuta ka selleks, et võtta arvesse asjaolu, et Prantsusmaal paikneva Galileo turvaseirekeskuse rajamine jõudis 2017. aastal lõpule. |
| --- | --- |

(8)

Rakendusotsuse (EL) 2016/413 lisa tuleks muuta ka selleks, et võtta arvesse asjaolu, et Prantsusmaal paikneva Galileo turvaseirekeskuse rajamine jõudis 2017. aastal lõpule.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 36 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 36 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2016/413 lisa veerus „Rajatise asukoht ja selle toimimise tagamiseks vajalikud meetmed“ asendatakse Galileo turvaseirekeskust käsitleval real laused „Galileo dubleeritud turvakeskuse rajamine toimub etapiviisiliselt Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis. Keskuse rajamist alustati 2013. aastal ning see peaks valmima 2017. aastal. Sellega seoses kirjutati 2013. aastal alla lepingule Prantsusmaa ja Ühendkuningriigiga.“ järgmiste lausetega: „Galileo dubleeritud turvaseirekeskuse rajamine toimub Prantsusmaal ja Hispaanias. Sellega seoses kirjutati 2013. aastal alla lepingule Prantsusmaaga ja keskus valmis seal 2017. aastal. Hispaanias alustatakse keskuse rajamist piiratud rajatistest 2018. aasta märtsis ja täiesti valmis peaks see saama 2019. aasta märtsis. Sellega seoses tuleks 2018. aastal kirjutada alla lepingule Hispaaniaga.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 24. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/413, millega määratakse kindlaks Galileo programmi raames loodud maapealse infrastruktuuri paiknemine, nähakse ette selle toimimiseks vajalikud meetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2012/117/EL (ELT L 74, 19.3.2016, lk 45).

2

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 25.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/16

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 125: ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses mootorsõidukijuhi eesmise vaateväljaga [2018/116]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 1. täiendus – jõustumiskuupäev: 8. oktoober 2016

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Käesolevas määruses kasutatavad mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tehniline kirjeldus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Katsemenetlus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

| 12. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

12.

LISAD

| 1. | Teatis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mootorsõidukite istekohtade H-punkti ja rindkere tegeliku kaldenurga kindlaksmääramise kord |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sõiduki peamiste koordinaatmärkide ja kolmemõõtmelise teljestiku vaheliste mõõtsuhete määramise meetod |
| --- | --- |

4.

1.   REGULEERIMISALA

1.1.   Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1-kategooria sõidukite juhi eesmise 180° vaatevälja suhtes (1).

1

1

1.2.   Selle eesmärgiks on tagada piisav vaateväli olukorras, kus tuuleklaas ja teised klaaspinnad on kuivad ja puhtad.

1.3.   Käesoleva eeskirja nõuded on sõnastatud nii, et need kehtivad M1-kategooria sõidukite kohta, mille puhul juht asub vasakul. M1-kategooria sõidukite puhul, milles juht asub paremal, kohaldatakse neid nõudeid vajaduse korral ümberpööratud kriteeriumidega.

1

1

2.   KÄESOLEVAS MÄÄRUSES KASUTATAVAD MÕISTED

2.1.   „Sõiduki tüübikinnitus“– menetlus, millega kokkuleppeosaline tõendab, et sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja tehnilistele nõuetele.

„Sõiduki tüübikinnitus“

2.2.   „Sõidukitüüp juhi vaatevälja järgi“– sõidukid, mis ei erine järgmiste oluliste omaduste poolest:

„Sõidukitüüp juhi vaatevälja järgi“

| 2.2.1. | välis- ja siseosad ning paigaldised punktis 1 määratud ala piires, mis võivad mõjutada nähtavust, ning |
| --- | --- |

2.2.1.

välis- ja siseosad ning paigaldised punktis 1 määratud ala piires, mis võivad mõjutada nähtavust, ning

| 2.2.2. | tuuleklaasi kuju ja mõõtmed ning paigaldus. |
| --- | --- |

2.2.2.

tuuleklaasi kuju ja mõõtmed ning paigaldus.

2.3.   „Kolmemõõtmeline teljestik“– teljestik, mis koosneb vertikaalsest pikitasandist X-Z, horisontaaltasandist X-Y ja vertikaalsest risttasandist Y-Z (vt 4. lisa liite joonis 6); teljestikku kasutatakse selleks, et määrata kindlaks mõõtsuhe joonisel olevate arvutuslike punktide ja nende tegelike asukohtade vahel sõidukis. Sõiduki paigutamist teljestiku suhtes on kirjeldatud 4. lisas; kõik nullpunktist lähtuvad koordinaadid peavad põhinema töökorras sõidukil (2) koos ühe esiistmel istuva reisijaga, kui reisija mass on 75 kg ± 1 %.

„Kolmemõõtmeline teljestik“

2

| 2.3.1. | Sõidukeid, mille vedrustussüsteem võimaldab auto kliirensit reguleerida, tuleb katsetada tootja poolt ettenähtud normaaltingimustes. |
| --- | --- |

2.3.1.

Sõidukeid, mille vedrustussüsteem võimaldab auto kliirensit reguleerida, tuleb katsetada tootja poolt ettenähtud normaaltingimustes.

2.4.   „Peamised koordinaatmärgid“– sõiduki kere avad, pinnad, märgid ja tunnussildid. Kasutatava koordinaatmärgi tüübi ja iga märgi asukoha X, Y ja Z telje suhtes kolmemõõtmelisel teljestikul ning arvutusliku 0-tasandi määrab kindlaks tootja. Need märgid võivad olla kere montaaži eesmärgil kasutatavad kontrollpunktid.

„Peamised koordinaatmärgid“

2.5.   „Seljatoe kaldenurk“– sõidukite ehitust käsitleva läbivaadatud konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (3) 1.lisa punktis 2.6 või 2.7 määratletud kaldenurk.

„Seljatoe kaldenurk“

3

2.6.   „Seljatoe tegelik kaldenurk“– R.E.3 läbivaadatud versiooni 1. lisa punktis 2.6 määratletud nurk.

„Seljatoe tegelik kaldenurk“

2.7.   „Seljatoe arvutuslik kaldenurk“– R.E.3 läbivaadatud versiooni 1. lisa punktis 2.7 määratletud nurk.

„Seljatoe arvutuslik kaldenurk“

2.8.   „V-punktid“– punktid, mille asukoht salongis määratakse esiistme välimiste istekohtade keskpunkte läbivate vertikaalsete pikitasandite funktsioonina R-punkti ja istme seljatoe arvutusliku kaldenurga suhtes ning mida kasutatakse vaatevälja nõuetele vastavuse kontrollimiseks.

„V-punktid“

2.9.   „R-punkt“ ehk „istme võrdluspunkt“– R.E.3 läbivaadatud versiooni 1. lisa punktis 2.4 määratletud punkt.

„R-punkt“ ehk „istme võrdluspunkt“

2.10.   „H-punkt“– R.E.3 läbivaadatud versiooni 1. lisa punktis 2.3 määratletud punkt.

„H-punkt“

2.11.   „Tuuleklaasi aluspunktid“– punktid, mis paiknevad esiklaasi ja V-punktidest lähtuvate tuuleklaasi välispinnale kulgevate sirgete lõikepunktides.

„Tuuleklaasi aluspunktid“

2.12.   „Soomussõiduk“– veetavate reisijate ja/või kaupade kaitsmiseks mõeldud sõiduk, millel on nõuetele vastav kuulikindel soomus.

„Soomussõiduk“

2.13.   „Läbipaistev ala“– sõiduki tuuleklaasi või muu klaaspinna ala, mille valguse läbilaskvus pinnaga risti mõõdetuna on vähemalt 70 protsenti. Soomussõidukitel ei ole läbipaistvus väiksem kui 60 protsenti.

„Läbipaistev ala“

2.14.   „P-punktid“– punktid, mille ümber pöördub juhi pea, kui ta jälgib silmade kõrgusel horisontaaltasandil asuvaid objekte.

„P-punktid“

2.15.   „E-punktid“– punktid, mis kujutavad juhi silmade keskpunkte ja mille abil hinnatakse, mil määral A-tugipostid varjavad vaatevälja.

„E-punktid“

2.16.   „A-tugipost“– mis tahes katusetugi, mis paikneb V-punktidest 68 mm eespool asuvast vertikaalsest risttasandist eespool ja sisaldab läbipaistmatuid elemente, nagu esiklaasi liistud ja uksepiidad, mis on toe külge kinnitatud või sellega külgnevad.

„A-tugipost“

2.17.   „Istme horisontaalne seadistusulatus“– sõidukitootja määratud tavaliste sõiduasendite ulatus juhiistme seadistamiseks X-telje (vt punkt 2.3) sihis.

„Istme horisontaalne seadistusulatus“

2.18.   „Istme laiendatud seadistusulatus“– sõidukitootja poolt määratud asendite ulatus istme seadistamiseks X-telje (vt punkt 2.3) sihis asendisse, mis ei kuulu punktis 2.17 kirjeldatud tavaliste sõiduasendite hulka ja mida kasutatakse istmete lamamisasemeks muutmiseks või reisijatel autosse sisenemise võimaldamiseks.

„Istme laiendatud seadistusulatus“

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Tüübikinnitustaotluse seoses juhi vaateväljaga esitab sõidukitootja või tema volitatud esindaja.

3.2.   Sellele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed:

| 3.2.1. | sõidukitüübi kirjeldus punktis 2.2 sätestatud elementide järgi koos mõõtjooniste ja sõitjatesalongi foto või koostejoonisega. Tuleb esitada sõidukitüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või tähised ning |
| --- | --- |

3.2.1.

sõidukitüübi kirjeldus punktis 2.2 sätestatud elementide järgi koos mõõtjooniste ja sõitjatesalongi foto või koostejoonisega. Tuleb esitada sõidukitüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või tähised ning

| 3.2.2. | piisavalt detailsed andmed peamiste koordinaatmärkide kohta, mis võimaldavad neid hõlpsasti leida ja kontrollida nende asukohti üksteise ja R-punkti suhtes. |
| --- | --- |

3.2.2.

piisavalt detailsed andmed peamiste koordinaatmärkide kohta, mis võimaldavad neid hõlpsasti leida ja kontrollida nende asukohti üksteise ja R-punkti suhtes.

3.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava tüübi näidissõiduk.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

4.2.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praeguse versiooni puhul 01) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teist tüüpi vaateväljaga samale sõidukitüübile ega teisele sõidukitüübile.

4.3.   Käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele edastatakse teade sõidukitüübi kinnitamise või tüübikinnituse tühistamise kohta käesoleva eeskirja alusel 1. lisa näidisele vastaval vormil koos kinnituse taotleja esitatud fotode ja/või skeemidega formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis, ja vastavas mõõtkavas.

4.4.   Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta 2. lisas kirjeldatud näidisele vastav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest elementidest:

| 4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4); |
| --- | --- |

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4);

4

| 4.4.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.4.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber.

4.5.   Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sellisel juhul paigutatakse eeskirjade ja tüübikinnituste numbrid ning täiendavad tähised vertikaalsete tulpadena punktis 4.4.1 ettenähtud tähisest paremale.

4.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

4.7.   Tüübikinnitusmärk tuleb kinnitada sõiduki andmesildi lähedale või selle peale.

5.   TEHNILINE KIRJELDUS

5.1.   Juhi vaateväli

5.1.1.   Tuuleklaasi läbipaistev ala peab hõlmama vähemalt tuuleklaasi aluspunkte (vt 4. lisa liite joonis 1):

| 5.1.1.1. | horisontaaltasandi aluspunkt punktist V1 eespool ja 17° vasakul (vt 4. lisa liite joonis 1); |
| --- | --- |

5.1.1.1.

horisontaaltasandi aluspunkt punktist V1 eespool ja 17° vasakul (vt 4. lisa liite joonis 1);

1

| 5.1.1.2. | ülemine vertikaaltasandi aluspunkt punktist V1 eespool ja 7° horisontaaltasandist ülalpool; |
| --- | --- |

5.1.1.2.

ülemine vertikaaltasandi aluspunkt punktist V1 eespool ja 7° horisontaaltasandist ülalpool;

1

| 5.1.1.3. | alumine vertikaaltasandi aluspunkt punktist V2 eespool ja 5° horisontaaltasandist allpool; |
| --- | --- |

5.1.1.3.

alumine vertikaaltasandi aluspunkt punktist V2 eespool ja 5° horisontaaltasandist allpool;

2

| 5.1.1.4. | et kontrollida tuuleklaasi vastaspoole vastavust eesmise vaatevälja nähtavuse nõuetele, leitakse kolm täiendavat aluspunkti, mis on sõiduki keskpikitasandi suhtes punktides 5.1.1.1–5.1.1.3 määratletud punktidega sümmeetrilised. |
| --- | --- |

5.1.1.4.

et kontrollida tuuleklaasi vastaspoole vastavust eesmise vaatevälja nähtavuse nõuetele, leitakse kolm täiendavat aluspunkti, mis on sõiduki keskpikitasandi suhtes punktides 5.1.1.1–5.1.1.3 määratletud punktidega sümmeetrilised.

5.1.2.   Kummagi A-tugiposti peitenurk, mida on kirjeldatud punktis 5.1.2.1, ei tohi ületada 6° (vt 4. lisa liite joonis 3). Soomussõidukite korral ei tohi nurk ületada 10°.

Kaassõitjapoolse A-tugiposti peitenurka, mis on määratletud punktis 5.1.2.1.2, ei ole vaja määrata, kui tugipostid paiknevad sõiduki vertikaalse keskpikitasandi suhtes sümmeetriliselt.

5.1.2.1.   Mõlema A-tugiposti peitenurga mõõtmine toimub järgmise kahe horisontaallõike ühitamise abil ühel tasandil.

| Lõige 1: | Alustades punktist Pm, mis asetseb punktis 5.3.1.1 määratletud asukohas, joonestatakse tasand, mis on punkti Pm läbiva ettepoole suunduva horisontaaltasandi suhtes 2° nurga all ülespoole. Määratakse A-tugiposti horisontaallõige lähtuvalt A-tugiposti ja kaldtasandi kõige eesmisest lõikepunktist (vt 4. lisa liite joonis 2). |
| --- | --- |

Lõige 1:

Alustades punktist Pm, mis asetseb punktis 5.3.1.1 määratletud asukohas, joonestatakse tasand, mis on punkti Pm läbiva ettepoole suunduva horisontaaltasandi suhtes 2° nurga all ülespoole. Määratakse A-tugiposti horisontaallõige lähtuvalt A-tugiposti ja kaldtasandi kõige eesmisest lõikepunktist (vt 4. lisa liite joonis 2).

| Lõige 2: | Korratakse sama toimingut tasapinnaga, mis on 5° nurga all allapoole punkti Pm läbiva horisontaaltasapinna suhtes (vt 4. lisa liite joonis 2). |
| --- | --- |

Lõige 2:

Korratakse sama toimingut tasapinnaga, mis on 5° nurga all allapoole punkti Pm läbiva horisontaaltasapinna suhtes (vt 4. lisa liite joonis 2).

5.1.2.1.1.   Juhipoolse A-tugiposti peitenurk on tasapinnaline projektsioon nurgast, mille moodustavad punkti E1 lõike S2 välisservaga ühendava puutujaga paralleelne punktist E2 lähtuv kiir ja punkti E2 lõike S1 siseservaga ühendav puutuja (vt 4. lisa liite joonis 3).

1

2

2

2

1

5.1.2.1.2.   Kaassõitjapoolse A-tugiposti peitenurk on tasapinnaline projektsioon nurgast, mille moodustavad punkti E3 lõike S1 siseservaga ühendav puutuja ja punkti E4 lõike S2 välisservaga ühendava puutujaga paralleelne punktist E3 lähtuv kiir (vt 4. lisa liite joonis 3).

3

1

4

2

3

5.1.2.2.   Ühelgi sõidukil ei tohi olla rohkem kui kaks A-tugiposti.

5.1.3.   Allpool horisontaaltasandit, mis läbib punkti V1, ja ülalpool kolme tasandit, mis läbivad punkti V2 ning millest üks on X-Z-tasandiga risti ja horisontaaltasandi suhtes 4° ette- ja allapoole kaldu, kaks ülejäänut aga Y-Z-tasandiga risti ja horisontaaltasandi suhtes 4° allapoole kaldu (vt 4. lisa liite joonis 4), ei tohi juhi otseses 180° eesmises vaateväljas olla muid peitealasid kui need, mille tekitavad A-tugipostid, fikseeritud või liikuvad tuulutus- või küljeakna jaotusprofiilid, välised raadioantennid, kaudse nähtavuse seadmed, mis hõlmavad kohustuslikku kaudse nähtavuse ala, ja klaasipuhastid, välja arvatud punktis 5.1.3.3 või 5.1.3.4 juhtudel.

1

2

Vaatevälja takistusteks ei peeta järgmist:

| a) | sisseehitatud või prinditud raadioantennijuhtmed, mille paksus on maksimaalselt:






  i) | sisseehitatud juhtmetel: 0,5 mm, |
| --- | --- | --- |

a)

sisseehitatud või prinditud raadioantennijuhtmed, mille paksus on maksimaalselt:

i)

sisseehitatud juhtmetel: 0,5 mm,

| ii) | prinditud juhtmetel: 1,0 mm. Need raadioantennijuhtmed ei tohi kulgeda läbi A-tsooni (5). Kolm raadioantennijuhet võivad siiski kulgeda läbi A-tsooni, kui nende paksus on maksimaalselt 0,5 mm; |
| --- | --- |

ii)

prinditud juhtmetel: 1,0 mm. Need raadioantennijuhtmed ei tohi kulgeda läbi A-tsooni (5). Kolm raadioantennijuhet võivad siiski kulgeda läbi A-tsooni, kui nende paksus on maksimaalselt 0,5 mm;

5

| b) | jää- ja niiskustõrjesüsteemi juhtmeid, mis paiknevad A-tsoonis tavaliselt siksak-mustrina või sinusoidina ja mille mõõtmed on järgmised:






  i) | suurim nähtav paksus: 0,030 mm, |
| --- | --- | --- |

b)

jää- ja niiskustõrjesüsteemi juhtmeid, mis paiknevad A-tsoonis tavaliselt siksak-mustrina või sinusoidina ja mille mõõtmed on järgmised:

i)

suurim nähtav paksus: 0,030 mm,

| ii) | juhtmete paigalduse suurim tihedus:






  a) | kui juhtmed on vertikaalsed: 8/cm, |
| --- | --- | --- |

ii)

juhtmete paigalduse suurim tihedus:

a)

kui juhtmed on vertikaalsed: 8/cm,

| b) | kui juhtmed on horisontaalsed: 5/cm. |
| --- | --- |

b)

kui juhtmed on horisontaalsed: 5/cm.

5.1.3.1.   Parkimiskaamera süsteemide puhul kohaldatakse punkti 5.1.3 erandeid kaamerate suhtes, sealhulgas nende hoidikute ja korpuste suhtes, mis on paigaldatud sõiduki välispoolele. Sama erand kehtib parkimiskaamera süsteemi suhtes, mis asendab I klassi tahavaatepeeglit.

5.1.3.2.   Nende sõidukite puhul, mille standardvarustusse kuuluvad tüübikinnitusega tahavaatepeeglid, mis valikuliselt asendatakse parkimiskaamera süsteemidega, kohaldatakse punkti 5.1.3 erandeid ka kaamerate suhtes tingimusel, et (6):

6

| a) | otsese vaatevälja peiteala ei ületa vastava välimise tahavaatepeegli peiteala ulatust koos selle korpuse ja hoidikuga ning |
| --- | --- |

a)

otsese vaatevälja peiteala ei ületa vastava välimise tahavaatepeegli peiteala ulatust koos selle korpuse ja hoidikuga ning

| b) | monitori asukoht on otstarbekusest lähtudes võimalikult lähedal selle tahavaatepeegli asukohale, mille asendamiseks see on mõeldud. |
| --- | --- |

b)

monitori asukoht on otstarbekusest lähtudes võimalikult lähedal selle tahavaatepeegli asukohale, mille asendamiseks see on mõeldud.

5.1.3.3.   Rooliratta ääre ja rooli sees oleva näidikulaua poolt tekitatud vaatevälja peiteala on lubatav, kui punkti V2 läbiv tasand, mis on risti x-z-tasandiga ja puutub rooliratta ääre kõrgeimat punkti, on vähemalt 1° horisontaaltasandist allapoole kaldu.

2

Reguleeritav rooliratas tuleb panna tootja poolt ettenähtud normaalasendisse, kõnealuste andmete puudumise korral keskasendisse reguleerimisulatuse piirväärtuste vahel.

5.1.3.4.   Vähemalt 1° horisontaaltasandist allapoole kaldu oleva, punkti V2 läbiva tasandi ja 4° horisontaaltasandist allapoole kaldu oleva, punkti V2 läbiva tasandi vaheline peiteala on lubatav, kui selle peiteala kooniline projektsioon, mis algab V2 S-alal, nagu määratletud punktis 5.1.3.2.1, ei kata rohkem kui 20 % sellest alast. Reguleeritav rooliratas tuleb panna tootja poolt ettenähtud normaalasendisse, kõnealuste andmete puudumise korral keskasendisse reguleerimisulatuse piirväärtuste vahel.

2

2

2

5.1.3.4.1.   S-ala (vt 4. lisa liite joonis 7) on täisnurkne vertikaalne ala, mis asub tasapinnal, mis on risti X-teljega ja punktist V2 1 500 mm eespool. S-ala ülemise serva moodustab punkti V2 läbiv horisontaaltasandi suhtes 1° ette- ja allapoole kaldu tasand. S-ala alumise serva moodustab punkti V2 läbiv horisontaaltasandi suhtes 4° ette- ja allapoole kaldu tasand. S-ala vasak ja parem serv on vertikaalsed ja selle moodustavad kolme 4° allapoole kaldu tasandi lõikejooned, nagu on sätestatud punktis 5.1.2.2.

2

2

2

5.1.3.4.2.   Kui tuuleklaas ulatub punktist V2 rohkem kui 1 500 mm ettepoole, võib S-ala ja punkti V2 vahelist kaugust vastavalt suurendada.

2

2

5.1.4.   Kui punkti V2 kõrgus maapinnast on üle 1 650 mm, tuleb täita järgmist nõuet:

2

| | 1 200 mm kõrgune silindrikujuline objekt, mille läbimõõt on 300 mm ja mis asub ruumis, mille moodustavad sõiduki esiosast 2 000 mm kaugusel asuv püsttasand, sõiduki esiosast 2 300 mm kaugusel asuv püsttasand, sõiduki juhipoolsest küljest 400 mm kaugusel asuv püsttasand ja sõiduki vastasküljest 600 mm kaugusel asuv püsttasand, on punktist V2 otse vaadates vähemalt osaliselt nähtav (vt joonis 1), olenemata sellest, kus objekt selles ruumis asetseb, kui see ei ole nähtamatu A-tugipostidest, tuuleklaasipuhastist või roolirattast tingitud pimenurga (pimenurkade) tõttu. |
| --- | --- |

1 200 mm kõrgune silindrikujuline objekt, mille läbimõõt on 300 mm ja mis asub ruumis, mille moodustavad sõiduki esiosast 2 000 mm kaugusel asuv püsttasand, sõiduki esiosast 2 300 mm kaugusel asuv püsttasand, sõiduki juhipoolsest küljest 400 mm kaugusel asuv püsttasand ja sõiduki vastasküljest 600 mm kaugusel asuv püsttasand, on punktist V2 otse vaadates vähemalt osaliselt nähtav (vt joonis 1), olenemata sellest, kus objekt selles ruumis asetseb, kui see ei ole nähtamatu A-tugipostidest, tuuleklaasipuhastist või roolirattast tingitud pimenurga (pimenurkade) tõttu.

2

| | Kui juhiiste asub sõiduki keskmisel juhtimiskohal, peab 1 200 mm kõrgune silindrikujuline objekt paiknema ruumis, mille moodustavad sõiduki esiosast 2 000 mm kaugusel asuv püsttasand, sõiduki esiosast 2 300 mm kaugusel asuv püsttasand ja sõiduki küljest 500 mm kaugusel asuv püsttasand (vt joonis 2). |
| --- | --- |

Kui juhiiste asub sõiduki keskmisel juhtimiskohal, peab 1 200 mm kõrgune silindrikujuline objekt paiknema ruumis, mille moodustavad sõiduki esiosast 2 000 mm kaugusel asuv püsttasand, sõiduki esiosast 2 300 mm kaugusel asuv püsttasand ja sõiduki küljest 500 mm kaugusel asuv püsttasand (vt joonis 2).

2 000 mm

300 mm

500 mm

500 mm

2 000 mm

300 mm

600 mm

400 mm

Joonis 1

Joonis 2

5.2.   V-punktide asukohad

5.2.1.   V-punktide asukohad R-punkti suhtes on esitatud I ja IV tabelis kolmemõõtmelise teljestiku X-, Y- ja Z-koordinaatide kaudu.

5.2.2.   I tabelis on esitatud baaskoordinaadid istme seljatoe arvutusliku kaldenurga 25° korral. Koordinaatide positiivne suund on näidatud 4. lisa liite joonisel 1.

I tabel

I tabel

| V-punkt | X | Y | Z |
| --- | --- | --- | --- |
| V1 | 68 mm | – 5 mm | 665 mm |
| V2 | 68 mm | – 5 mm | 589 mm |

V-punkt

X

Y

Z

V1

1

68 mm

– 5 mm

665 mm

V2

2

68 mm

– 5 mm

589 mm

5.3.   P-punktide asukohad

5.3.1.   P-punktide asukohad R-punkti suhtes on esitatud II, III ja IV tabelis kolmemõõtmelise teljestiku X-, Y- ja Z-koordinaatide abil.

5.3.1.1.   II tabelis on sätestatud baaskoordinaadid seljatoe arvutusliku kaldenurga 25° korral. Koordinaatide positiivsed suunad on näidatud 4. lisa liites joonisel 1.

Punkt Pm on punkte P1 ja P2 ühendava sirge ja R-punkti läbiva vertikaalse pikitasandi lõikepunkt.

1

2

II tabel

II tabel

| Punkt P | X | Y | Z |
| --- | --- | --- | --- |
| P1 | 35 mm | – 20 mm | 627 mm |
| P2 | 63 mm | 47 mm | 627 mm |
| Pm | 43,36 mm | 0 mm | 627 mm |

Punkt P

X

Y

Z

P1

1

35 mm

– 20 mm

627 mm

P2

2

63 mm

47 mm

627 mm

Pm

43,36 mm

0 mm

627 mm

5.3.1.2.   III tabelis on esitatud punktide P1 ja P2 x-koordinaatide korrektsioonid, kui punktis 2.16 määratletud istme horisontaalne seadistusulatus on üle 108 mm. Koordinaatide positiivne suund on näidatud 4. lisa liite joonisel 1.

1

2

III tabel

III tabel

| Istme horisontaalne seadistusulatus | Δx |
| --- | --- |
| 108–120 mm | – 13 mm |
| 121–132 mm | – 22 mm |
| 133–145 mm | – 32 mm |
| 146–158 mm | – 42 mm |
| üle 158 mm | – 48 mm |

Istme horisontaalne seadistusulatus

Δx

108–120 mm

– 13 mm

121–132 mm

– 22 mm

133–145 mm

– 32 mm

146–158 mm

– 42 mm

üle 158 mm

– 48 mm

5.4.   Korrektsioonid juhuks, kui seljatoe arvutuslik kaldenurk ei ole 25°

IV tabelis on esitatud iga P- ja V-punkti x- ja z-koordinaatide korrektsioonid juhuks, kui istme seljatoe arvutuslik kaldenurk ei ole 25°. Koordinaatide positiivne suund on näidatud 4. lisa liite joonisel 1.

IV tabel

IV tabel

| Seljatoe kaldenurk
  (°) | Horisontaalkoordinaadid
  Δx | Vertikaalkoordinaadid
  Δz | Seljatoe kaldenurk
  (°) | Horisontaalkoordinaadid
  Δx | Vertikaalkoordinaadid
  Δz |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 | – 186 mm | 28 mm | 23 | – 18 mm | 5 mm |
| 6 | – 177 mm | 27 mm | 24 | – 9 mm | 3 mm |
| 7 | – 167 mm | 27 mm | 25 | 0 mm | 0 mm |
| 8 | – 157 mm | 27 mm | 26 | 9 mm | – 3 mm |
| 9 | – 147 mm | 26 mm | 27 | 17 mm | – 5 mm |
| 10 | – 137 mm | 25 mm | 28 | 26 mm | – 8 mm |
| 11 | – 128 mm | 24 mm | 29 | 34 mm | – 11 mm |
| 12 | – 118 mm | 23 mm | 30 | 43 mm | – 14 mm |
| 13 | – 109 mm | 22 mm | 31 | 51 mm | – 18 mm |
| 14 | – 99 mm | 21 mm | 32 | 59 mm | – 21 mm |
| 15 | – 90 mm | 20 mm | 33 | 67 mm | – 24 mm |
| 16 | – 81 mm | 18 mm | 34 | 76 mm | – 28 mm |
| 17 | – 72 mm | 17 mm | 35 | 84 mm | – 32 mm |
| 18 | – 62 mm | 15 mm | 36 | 92 mm | – 35 mm |
| 19 | – 53 mm | 13 mm | 37 | 100 mm | – 39 mm |
| 20 | – 44 mm | 11 mm | 38 | 108 mm | – 43 mm |
| 21 | – 35 mm | 9 mm | 39 | 115 mm | – 48 mm |
| 22 | – 26 mm | 7 mm | 40 | 123 mm | – 52 mm |

Seljatoe kaldenurk

(°)

Horisontaalkoordinaadid

Δx

Vertikaalkoordinaadid

Δz

Seljatoe kaldenurk

(°)

Horisontaalkoordinaadid

Δx

Vertikaalkoordinaadid

Δz

5

– 186 mm

28 mm

23

– 18 mm

5 mm

6

– 177 mm

27 mm

24

– 9 mm

3 mm

7

– 167 mm

27 mm

25

0 mm

0 mm

8

– 157 mm

27 mm

26

9 mm

– 3 mm

9

– 147 mm

26 mm

27

17 mm

– 5 mm

10

– 137 mm

25 mm

28

26 mm

– 8 mm

11

– 128 mm

24 mm

29

34 mm

– 11 mm

12

– 118 mm

23 mm

30

43 mm

– 14 mm

13

– 109 mm

22 mm

31

51 mm

– 18 mm

14

– 99 mm

21 mm

32

59 mm

– 21 mm

15

– 90 mm

20 mm

33

67 mm

– 24 mm

16

– 81 mm

18 mm

34

76 mm

– 28 mm

17

– 72 mm

17 mm

35

84 mm

– 32 mm

18

– 62 mm

15 mm

36

92 mm

– 35 mm

19

– 53 mm

13 mm

37

100 mm

– 39 mm

20

– 44 mm

11 mm

38

108 mm

– 43 mm

21

– 35 mm

9 mm

39

115 mm

– 48 mm

22

– 26 mm

7 mm

40

123 mm

– 52 mm

5.5.   E-punktide asukohad

5.5.1.   Punktid E1 ja E2 on kumbki P1-st 104 mm kaugusel.

1

2

1

E2 on E1-st 65 mm kaugusel (vt 4. lisa liite joonis 4)

2

1

5.5.2.   Punkte E1 ja E2 ühendavat sirgjoont pööratakse ümber punkti P1, kuni puutuja, mis ühendab punkti E1 ja juhipoolse A-tugiposti lõike 2 välisserva, on sirgjoonega E1–E2 risti (vt 4. lisa liite joonis 3).

1

2

1

1

1

2

5.5.3.   Punktid E3 ja E4 on kumbki punktist P2-st 104 mm kaugusel. E3 on E4-st 65 mm kaugusel (vt 4. lisa liite joonis 4)

3

4

2

3

4

5.5.4.   Punkte E3 ja E4 ühendavat sirgjoont pööratakse ümber punkti P2, kuni puutuja, mis ühendab punkti E4 ja kaassõitjapoolse A-tugiposti lõike 2 välisserva, on sirgjoonega E3–E4 risti (vt 4. lisa liite joonis 3).

3

4

2

4

3

4

6.   KATSE KÄIK

6.1.   Juhi vaateväli

6.1.1.   Sõiduki peamiste koordinaatmärkide ja kolmemõõtmelise teljestiku mõõtsuhted määratakse 4. lisas ettenähtud korra kohaselt.

6.1.2.   Punktide V1 ja V2 asukoht määratakse R-punkti suhtes kolmemõõtmelise teljestiku X-, Y- ja Z-koordinaatide abil ning need on esitatud punktis 5.2.2 I tabelis ja punktis 5.4 IV tabelis. Tuuleklaasi aluspunktid leitakse seejärel korrigeeritud koordinaatidega V-punktide abil, nagu on ette nähtud punktis 5.1.1.

1

2

6.1.3.   P-punktide, R-punkti ja juhi istekoha keskjoone vahelised suhted määratakse kolmemõõtmelise teljestiku X-, Y- ja Z-koordinaatidena punktis 5.3. toodud II ja III tabeli abil. Korrektsioonid puhuks, kui istme seljatoe arvutuslik kaldenurk ei ole 25°, on esitatud punktis 5.4 IV tabelis.

6.1.4.   Peitenurka (vt punkt 5.1.2) mõõdetakse kaldtasanditel nii, nagu on näidatud 4. lisa liite joonisel 2. Suhe punktide P1 ja P2 vahel, mis on ühendatud vastavalt punktidega E1 ja E2 ning punktidega E3 ja E4, on näidatud 4. lisa liite joonisel 5.

1

2

1

2

3

4

6.1.4.1.   Sirgjoon E1–E2 peab paiknema nii, nagu on kirjeldatud punktis 5.5.2. Juhipoolse A-tugiposti peitenurka mõõdetakse seejärel nii, nagu on kindlaks määratud punktis 5.1.2.1.1.

1

2

6.1.4.2.   Sirgjoon E3–E4 peab paiknema nii, nagu on kirjeldatud punktis 5.5.4. Kaassõitjapoolse A-tugiposti peitenurka mõõdetakse seejärel nii, nagu on kindlaks määratud punktis 5.1.2.1.2.

3

4

6.1.5.   Tootja võib peitenurka mõõta kas sõidukil või joonistelt. Kahtluse korral võib tehniline teenistus nõuda katsete läbiviimist sõidukiga.

7.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

7.1.   Igast punktis 2.2 määratletud sõidukitüübi muudatusest teatatakse sõidukile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus:

| 7.1.1. | leida, et tehtud muudatused ei mõjuta negatiivselt tüübikinnituse andmise tingimusi, ja tüübikinnitust laiendada; |
| --- | --- |

7.1.1.

leida, et tehtud muudatused ei mõjuta negatiivselt tüübikinnituse andmise tingimusi, ja tüübikinnitust laiendada;

| 7.1.2. | leida, et tehtud muudatused mõjutavad tüübikinnituse andmise tingimusi, ja nõuda enne tüübikinnituse laiendamist täiendavaid katseid või lisakontrolli. |
| --- | --- |

7.1.2.

leida, et tehtud muudatused mõjutavad tüübikinnituse andmise tingimusi, ja nõuda enne tüübikinnituse laiendamist täiendavaid katseid või lisakontrolli.

7.2.   Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 täpsustatud korras.

7.3.   Tüübikinnitusasutus teatab laiendamisest teistele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud teatisevormi. Ta määrab igale laiendusele seerianumbri, mida nimetatakse laienduse numbriks.

8.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

8.1.   Toodangu tüübile vastavuse järelevalvemenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe 2. lisas (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ette nähtud üldiste sätetega ja vastama järgmistele nõuetele.

8.2.   Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõudeid.

8.3.   Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal igas tootmisüksuses kontrollida rakendatavate kontrollimeetodite nõuetekohasust. Kõnealused kontrollid toimuvad tavapäraselt kord iga kahe aasta järel.

9.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

9.1.   Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

9.2.   Kui kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi kohase teatise.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele, kes omakorda teavitab viivitamata teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ning kellele tuleb saata vormikohased teatised tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise või tühistamise kohta.

12.   ÜLEMINEKUSÄTTED

12.1.   Alates 01-seeria muudatuste ametliku jõustumise kuupäevast ei või käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

12.2.   24 kuud pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

12.3.   Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda tüübikinnituse laienduste andmisest olemasolevatele tüübikinnitustele, mis on välja antud käesoleva eeskirja algversiooni kohaselt.

12.4.   Ka pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumist jäävad kehtima käesoleva eeskirja algversiooni kohaselt antud sõidukite tüübikinnitused. Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised aktsepteerivad neid jätkuvalt.

12.5.   Olenemata eespool esitatud üleminekusätetest ei ole kokkuleppeosalised, kes hakkavad käesolevat eeskirja kohaldama pärast 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva, kohustatud aktsepteerima käesoleva eeskirja algversiooni kohaseid tüübikinnitusi.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Töökorras sõiduki mass sisaldab sõiduki ja selle kere massi koos jahutusvedeliku, määrdeainete, kütuse, 100 % muude vedelike, tööriistade, tagavararatta ja juhiga. Juhi mass on hinnanguliselt 75 kg (jagunedes järgmiselt: 68 kg autos viibija mass ja 7 kg pagasi mass vastavalt ISO standardile 2416:1992). Paak on täidetud 90 protsendi ja teised vedelikku sisaldavad seadmed (välja arvatud heitveemahutid) 100 protsendi ulatuses tootja deklareeritud mahust.

2

(3)  R.E.3 läbivaadatud versioon nr 2 on muudetud kujul kättesaadav dokumendina: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2.

3

(4)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

4

(5)  Vastavalt ohutute klaaspindade ja klaaspinnamaterjalide tüübikinnitust käsitleva eeskirja nr 43 18. lisa punktis 2.2 esitatud määratlusele.

5

(6)  Vt aruande ECE/TRANS/WP.29/GRSG/88 punkt 46 selle punkti kohaldamise perioodi kohta.

6

---

1. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse sõidukitüübi (2) tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

seoses juhi eesmise vaateväljaga vastavalt eeskirjale nr 125.

Tüübikinnituse nr: Laienduse nr:

1. Kaubamärk:

2. Tüüp ja kaubanimi (-nimed):

3. Tootja nimi ja aadress:

4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress:

5. Sõiduki lühikirjeldus:

6. Andmed, mis võimaldavad kindlaks määrata juhile ettenähtud istekoha võrdluspunkti R peamiste koordinaatmärkide suhtes:

7. Peamiste koordinaatmärkide tunnused, paiknemine ja suhteline asukoht:

8. Sõiduki tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev:

9. Tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutav tehniline teenistus:

10. Kõnealuse teenistuse aruande väljastamise kuupäev:

11. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number:

12. Tüübikinnitus seoses juhi vaateväljaga on antud/on jäetud andmata (2):

13. Koht:

14. Kuupäev:

15. Allkiri:

16. Käesolevale teatisele on lisatud järgmised dokumendid, mis kannavad eespool märgitud tüübikinnitusnumbrit:

mõõtjoonised

sõitjatesalongi koostejoonis või foto

17. Märkused:

(1) Tüübikinnituse andnud, andmata jätnud või tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

(vt käesoleva eeskirja punktid 4.4–4.4.2)

Image 3

Sõidukile kinnitatud ülal kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on seoses juhi eesmise vaateväljaga saanud kinnituse Belgias (E6) vastavalt eeskirjale nr 125. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirja nr 125 nõuetega, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

---

3. LISA

Mootorsõidukite istekohtade H-punkti ja rindkere tegeliku kaldenurga kindlaksmääramise menetlus
   (1)

| 1. liide. | Kolmemõõtmelise H-punkti seadme (3-D H-seadme) kirjeldus (1) |
| --- | --- |

1. liide.

| 2. liide. | Kolmemõõtmeline taustsüsteem (1) |
| --- | --- |

2. liide.

| 3. liide. | Istekohtade võrdlusandmed (1) |
| --- | --- |

3. liide.

---

(1)  Menetlust on kirjeldatud sõidukite tootmist käsitleva konsolideeritud otsuse (R.E.3) 1. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

4. LISA

Sõiduki peamiste koordinaatmärkide ja kolmemõõtmelise teljestiku vaheliste mõõtsuhete määramise meetod

1.   SUHE TELJESTIKU JA SÕIDUKI PEAMISTE KOORDINAATMÄRKIDE VAHEL

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduki konkreetsete sise- või välismõõtmete kontrollimiseks tuleb käesoleva eeskirja punktis 2.3 määratletud kolmemõõtmelise teljestiku, mis on visandatud sõiduki projekteerimise algetapil, ja käesoleva eeskirja punktis 2.4 määratletud peamiste koordinaatmärkide suhe täpselt kindlaks määrata, nii et konkreetseid tootja joonistel olevaid punkte oleks võimalik nende jooniste kohaselt valmistatud reaalsel sõidukil identifitseerida.

2.   TELJESTIKU JA KOORDINAATMÄRKIDE SUHTE KINDLAKSMÄÄRAMISE MEETOD

Selleks tuleb konstrueerida maapinna ekvivalenttasapind, mida tähistavad X-X- ja Y-Y-mõõdud. Vastavat meetodit on kujutatud käesoleva lisa liite joonisel 6, kusjuures ekvivalenttasandiks on jäik, sile ja tasane pind, mille külge on tugevalt kinnitatud kaks mõõteskaalat ja millele asetatakse sõiduk; skaalad on gradueeritud millimeetrites, X-X-mõõteskaala peab olema vähemalt 8 meetrit pikk ja Y-Y-mõõteskaala vähemalt 4 meetrit pikk. Need kaks mõõteskaalat peavad paiknema teineteise suhtes täisnurga all, nagu on näidatud käesoleva lisa liite joonisel 6. Nende mõõteskaalade lõikepunkt on nullpunkt.

3.   EKVIVALENTTASAPINNA KONTROLLIMINE

Selleks et võtta arvesse ekvivalenttasapinna või katsetsooni võimalikke ebatasasusi, tuleb mõõta hälbed nullpunkti suhtes piki X- ja Y-telge iga 250 mm tagant ning registreerida näidud, et sõiduki kontrollimisel saaks teha vastavad korrektsioonid.

4.   TEGELIK KATSEASEND

Selleks et võtta arvesse väikesi muudatusi vedrustuse kõrguses jm, peavad käepärast olema vahendid, et viia peamised koordinaatmärgid enne edasiste mõõtmiste alustamist õigetele koordinaatidele vastavalt nende asukohale joonistel. Lisaks sellele peab olema võimalik sõiduki asendit veidi külg- ja/või pikisuunas korrigeerida, et viia see taustsüsteemi suhtes õigesse asendisse.

5.   TULEMUSED

Kui sõiduk on teljestiku suhtes ning vastavalt projektjoonisele õigesti asetatud, saab ettepoole jääva vaatevälja nõuetekohasuse kontrollimiseks vajalike punktide asukohad hõlpsasti kindlaks määrata.

Nõuetekohasuse kindlakstegemise katsemeetodid võivad sisaldada teodoliitide, valgusallikate või varjuseadmete kasutamist või mis tahes muid meetodeid, mille abil saab tõestatult samaväärseid tulemusi.

---

LIIDE

Joonis 1

V-punktide määramine

Image 4

| (1) | Sõiduki keskpikitasandit tähistav joon. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | R-punkti läbivat püsttasandit tähistav joon. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Punkte V1 ja V2 läbivat püsttasandit tähistav joon. |
| --- | --- |

(3)

Joonis 2

A-tugipostide vaatluspunktid

Image 5

Joonis 3

Peitenurgad

paralleelsed

A-tugisamba pimenurk juhipoolsel küljel

A-tugisamba pimenurk kaassõitjapoolsel küljel

paralleelsed

Joonis 4

Joonis 4

Takistuste hindamine juhi eesmises 180° vaateväljas

Takistuste hindamine juhi eesmises 180° vaateväljas

Image 7

Joonis 5

Joonis 5

E- ja P-punktide suhtelise asukoha mõõtskeem

E- ja P-punktide suhtelise asukoha mõõtskeem

Image 8

Joonis 6

Joonis 6

Rõhtne töötasapind

Rõhtne töötasapind

R punkt

Nullpunkt

X-koordinaattelg

Esirattad asetatakse piisavalt mõõteskaala tagaosa suunas, et jätta ruumi töötasapinna jaoks

Õigete nurkade alla asetatud ja kindlalt maa külge kinnitatud mõõteskaalad

Sõiduki keskpikitasapind asetatakse mõõteskaalast piisavalt kaugele, et jätta ruumi töötasapinna jaoks

Y-koordinaattelg

Esirataste keset läbiva vertikaaltasapinna projektsioon maapinnal

Peamiste koordinaatmärkide asukoht maapinnal

Sõiduki keskpikitasapinna projektsioon maapinnal

Joonis 7

Joonis 7

S-ala kindlaksmääramine

S-ala kindlaksmääramine

(käesoleva eeskirja punkt 5.1.3.2)

S-ala

Tasand 4°

Tasand 1°

tuuleklaas

1 500 mm

Punkti V2 läbivad kolme tasandi lõikejooned

S-ala alumine serv

Vasak serv

Parem serv

S-ala ülemine serv

---