# Den Europæiske Unions L 12/2018

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 12 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 61. årgang17. januar 2018 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 12

Dansk udgave

Retsforskrifter

61. årgang17. januar 2018

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Oplysninger om forlængelse af konventionen om kornhandel (1995) | 1 |
| | * | Oplysninger om forlængelse af den internationale sukkeroverenskomst (1992) | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/63 af 26. september 2017 om ændring af delegerede forordning (EU) 2018/571 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for udbydere af dataindberetningstjenester vedrørende meddelelse af tilladelse, organisatoriske krav og offentliggørelse af transaktioner (
  1
  ) | 2 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/64 af 29. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 for så vidt angår præcisering af, hvordan kriterierne i artikel 20, stk. 1, litra c), nr. iii), skal anvendes til at vurdere, om bestemte begivenheder ville medføre væsentlige negative konsekvenser for markedernes integritet, den finansielle stabilitet, forbrugerne, realøkonomien eller finansieringen af husholdninger og virksomheder i en eller flere medlemsstater (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/65 af 29. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 for at fastlægge visse tekniske elementer i definitionerne i samme forordnings artikel 3, stk. 1 (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/66 af 29. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 for at fastlægge, hvordan den nominelle værdi af andre finansielle instrumenter end derivater, den notionelle værdi af derivater og nettoværdien af investeringsfonde skal vurderes (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/67 af 3. oktober 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for vurdering af virkningerne som følge af ophør eller ændring af eksisterende benchmarks (
  1
  ) | 14 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/68 af 8. januar 2018 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Carne de Salamanca (BGB)) | 16 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/69 af 16. januar 2018 om annullering af registreringen af den beskyttede geografiske betegnelse Carne de Morucha de Salamanca (BGB) | 22 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2018/70 af 16. januar 2018 om ændring af bilag II, III og IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for ametoctradin, chlorpyrifos-methyl, cyproconazol, difenoconazol, fluazinam, flutriafol, prohexadion og natriumchlorid i eller på visse produkter (
  1
  ) | 24 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/71 af 12. december 2017 om undtagelse af produktion og engrossalg af elektricitet i Nederlandene fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF
  (meddelt under nummer C(2017) 8339)

   (
  1
  ) | 53 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Oplysninger om forlængelse af konventionen om kornhandel (1995)

1

*

Oplysninger om forlængelse af den internationale sukkeroverenskomst (1992)

1

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/63 af 26. september 2017 om ændring af delegerede forordning (EU) 2018/571 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for udbydere af dataindberetningstjenester vedrørende meddelelse af tilladelse, organisatoriske krav og offentliggørelse af transaktioner (
  1
  )

1

2

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/64 af 29. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 for så vidt angår præcisering af, hvordan kriterierne i artikel 20, stk. 1, litra c), nr. iii), skal anvendes til at vurdere, om bestemte begivenheder ville medføre væsentlige negative konsekvenser for markedernes integritet, den finansielle stabilitet, forbrugerne, realøkonomien eller finansieringen af husholdninger og virksomheder i en eller flere medlemsstater (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/65 af 29. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 for at fastlægge visse tekniske elementer i definitionerne i samme forordnings artikel 3, stk. 1 (
  1
  )

1

9

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/66 af 29. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 for at fastlægge, hvordan den nominelle værdi af andre finansielle instrumenter end derivater, den notionelle værdi af derivater og nettoværdien af investeringsfonde skal vurderes (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/67 af 3. oktober 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for vurdering af virkningerne som følge af ophør eller ændring af eksisterende benchmarks (
  1
  )

1

14

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/68 af 8. januar 2018 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Carne de Salamanca (BGB))

16

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/69 af 16. januar 2018 om annullering af registreringen af den beskyttede geografiske betegnelse Carne de Morucha de Salamanca (BGB)

22

*

Kommissionens forordning (EU) 2018/70 af 16. januar 2018 om ændring af bilag II, III og IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for ametoctradin, chlorpyrifos-methyl, cyproconazol, difenoconazol, fluazinam, flutriafol, prohexadion og natriumchlorid i eller på visse produkter (
  1
  )

1

24

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/71 af 12. december 2017 om undtagelse af produktion og engrossalg af elektricitet i Nederlandene fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF
  (meddelt under nummer C(2017) 8339)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2017) 8339)

1

53

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2268 af 26. september 2017 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 om en fællesskabsordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse ( EUT L 334 af 15.12.2017 ) | 62 |
| | * | Berigtigelse til Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2315 af 11. december 2017 om etablering af et permanent struktureret samarbejde (PESCO) og fastlæggelse af listen over deltagende medlemsstater ( EUT L 331 af 14.12.2017 ) | 63 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2268 af 26. september 2017 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 om en fællesskabsordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse ( EUT L 334 af 15.12.2017 )

( EUT L 334 af 15.12.2017 )

62

*

Berigtigelse til Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2315 af 11. december 2017 om etablering af et permanent struktureret samarbejde (PESCO) og fastlæggelse af listen over deltagende medlemsstater ( EUT L 331 af 14.12.2017 )

( EUT L 331 af 14.12.2017 )

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 17.1.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 12/1

---

Oplysninger om forlængelse af konventionen om kornhandel (1995)

Det Internationale Kornråd besluttede på 45. samling (den 5. juni 2017 i London) at forlænge konventionen om kornhandel (1995) (1) med en periode på to år indtil den 30. juni 2019.

1

---

(1)  
  EFT L 21 af 27.1.1996, s. 49.

1

---

| 17.1.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 12/1

---

Oplysninger om forlængelse af den internationale sukkeroverenskomst (1992)

Det Internationale Sukkerråd besluttede på 52. samling (den 1. december 2017 i London) at forlænge den internationale sukkeroverenskomst (1992) (1) med en periode på to år indtil den 31. december 2019.

1

---

(1)  
  EFT L 379 af 23.12.1992, s. 16.

1

---

FORORDNINGER

| 17.1.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 12/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 12/2

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2018/63

af 26. september 2017

om ændring af delegerede forordning (EU) 2018/571 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for udbydere af dataindberetningstjenester vedrørende meddelelse af tilladelse, organisatoriske krav og offentliggørelse af transaktioner

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af direktiv 2002/92/EF og direktiv 2011/61/EU (1), særlig artikel 65, stk. 8, litra c), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/571 (2) fastsættes de organisatoriske krav til udbydere af dataindberetningstjenester, herunder udbydere af konsolideret løbende handelsinformation (CTP'er) for aktieinstrumenter. Eftersom de nærmere oplysninger om offentliggørelsesordningerne for konsolideret løbende handelsinformation for andre instrumenter end aktieinstrumenter, såsom obligationer, strukturerede finansielle produkter, emissionskvoter og derivater, hænger tæt sammen med bestemmelserne i delegeret forordning (EU) 2017/571, bør omfanget af konsolideret løbende handelsinformation for andre instrumenter end aktieinstrumenter også fastsættes i samme delegerede forordning, og delegeret forordning (EU) 2017/571 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/571 (2) fastsættes de organisatoriske krav til udbydere af dataindberetningstjenester, herunder udbydere af konsolideret løbende handelsinformation (CTP'er) for aktieinstrumenter. Eftersom de nærmere oplysninger om offentliggørelsesordningerne for konsolideret løbende handelsinformation for andre instrumenter end aktieinstrumenter, såsom obligationer, strukturerede finansielle produkter, emissionskvoter og derivater, hænger tæt sammen med bestemmelserne i delegeret forordning (EU) 2017/571, bør omfanget af konsolideret løbende handelsinformation for andre instrumenter end aktieinstrumenter også fastsættes i samme delegerede forordning, og delegeret forordning (EU) 2017/571 bør derfor ændres.

| (2) | For at etablere en ramme, der giver kommercielle incitamenter til at drive konsolideret løbende handelsinformation for andre instrumenter end aktieinstrumenter bør CTP'er have lov til at drive konsolideret løbende handelsinformation for kun én aktivklasse eller for flere aktivklasser. |
| --- | --- |

(2)

For at etablere en ramme, der giver kommercielle incitamenter til at drive konsolideret løbende handelsinformation for andre instrumenter end aktieinstrumenter bør CTP'er have lov til at drive konsolideret løbende handelsinformation for kun én aktivklasse eller for flere aktivklasser.

| (3) | CTP'er bør sikre, at de offentliggør de krævede oplysninger om transaktioner, der dækker mindst 80 % af den samlede volumen og det samlede antal transaktioner, der er offentliggjort af godkendte offentliggørelsesordninger (APA'er) og markedspladser i de seneste seks måneder for hver relevant aktivklasse. Denne tilgang sikrer, at CTP'erne offentliggør oplysninger, der er væsentlige fra brugernes perspektiv, mens de undgår de høje omkostninger, der er ved at medtage alle oplysninger, der offentliggøres af alle APA'er og alle markedspladser. |
| --- | --- |

(3)

CTP'er bør sikre, at de offentliggør de krævede oplysninger om transaktioner, der dækker mindst 80 % af den samlede volumen og det samlede antal transaktioner, der er offentliggjort af godkendte offentliggørelsesordninger (APA'er) og markedspladser i de seneste seks måneder for hver relevant aktivklasse. Denne tilgang sikrer, at CTP'erne offentliggør oplysninger, der er væsentlige fra brugernes perspektiv, mens de undgår de høje omkostninger, der er ved at medtage alle oplysninger, der offentliggøres af alle APA'er og alle markedspladser.

| (4) | CTP'er bør have tilstrækkelig tid at opnå de i denne forordning fastsatte dækningskvotienter, i tilfælde af at de er nødt til at tilføje nye markedspladser og APA'er til deres datastrømme. |
| --- | --- |

(4)

CTP'er bør have tilstrækkelig tid at opnå de i denne forordning fastsatte dækningskvotienter, i tilfælde af at de er nødt til at tilføje nye markedspladser og APA'er til deres datastrømme.

| (5) | Af konsekvenshensyn og for at sikre velfungerende finansmarkeder er det nødvendigt, at bestemmelserne vedrørende CTP'er for andre instrumenter end aktieinstrumenter og nationale bestemmelser til gennemførelse af direktiv 2014/65/EU anvendes fra den samme dato. For at sikre en gnidningsløs overgang til den nye ordning er det nødvendigt, at den første periode til bestemmelse af de dækningskvotienter, som CTP'er skal opnå, dækker perioden, der begynder den 1. januar 2019. |
| --- | --- |

(5)

Af konsekvenshensyn og for at sikre velfungerende finansmarkeder er det nødvendigt, at bestemmelserne vedrørende CTP'er for andre instrumenter end aktieinstrumenter og nationale bestemmelser til gennemførelse af direktiv 2014/65/EU anvendes fra den samme dato. For at sikre en gnidningsløs overgang til den nye ordning er det nødvendigt, at den første periode til bestemmelse af de dækningskvotienter, som CTP'er skal opnå, dækker perioden, der begynder den 1. januar 2019.

| (6) | Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) har forelagt for Kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) har forelagt for Kommissionen.

| (7) | ESMA har foretaget åbne offentlige høringer om det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, samt anmodet interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat i henhold til artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (3), om en udtalelse — |
| --- | --- |

(7)

ESMA har foretaget åbne offentlige høringer om det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, samt anmodet interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat i henhold til artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (3), om en udtalelse —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I delegeret forordning (EU) 2017/571 foretages følgende ændringer:

| 1) | Følgende indsættes som artikel 15a:

  »Artikel 15a
  Omfang af konsolideret løbende handelsinformation for obligationer, strukturerede finansielle produkter, emissionskvoter og derivater

  1.   En CTP skal i sin elektroniske datastrøm medtage dataene for en eller flere af følgende aktivklasser:






  a) | obligationer, undtagen exchange traded commodities (ETC'er) og exchange traded notes (ETN'er) |
| --- | --- | --- |

1)

Følgende indsættes som artikel 15a:

»Artikel 15a

Omfang af konsolideret løbende handelsinformation for obligationer, strukturerede finansielle produkter, emissionskvoter og derivater

1.   En CTP skal i sin elektroniske datastrøm medtage dataene for en eller flere af følgende aktivklasser:

a)

obligationer, undtagen exchange traded commodities (ETC'er) og exchange traded notes (ETN'er)

| b) | obligationer af typen ETC og ETN |
| --- | --- |

b)

obligationer af typen ETC og ETN

| c) | strukturerede finansielle produkter |
| --- | --- |

c)

strukturerede finansielle produkter

| d) | securitiserede derivater |
| --- | --- |

d)

securitiserede derivater

| e) | rentederivater |
| --- | --- |

e)

rentederivater

| f) | valutaderivater |
| --- | --- |

f)

valutaderivater

| g) | aktiederivater |
| --- | --- |

g)

aktiederivater

| h) | råvarederivater |
| --- | --- |

h)

råvarederivater

| i) | kreditderivater |
| --- | --- |

i)

kreditderivater

| j) | differencekontrakter |
| --- | --- |

j)

differencekontrakter

| k) | C10-derivater |
| --- | --- |

k)

C10-derivater

| l) | emissionskvotederivater |
| --- | --- |

l)

emissionskvotederivater

| m) | emissionskvoter. |
| --- | --- |

m)

emissionskvoter.

2.   En CTP skal i sin elektroniske datastrøm medtage de data, der er offentliggjort i henhold til artikel 10 og 21 i forordning (EU) nr. 600/2014, og som opfylder begge følgende dækningskvotienter:

| a) | Antallet af transaktioner, der er offentliggjort af en CTP i en aktivklasse, som er opført i stk. 1, repræsenterer mindst 80 % af det samlede antal transaktioner i den relevante aktivklasse, som er offentliggjort i Unionen af alle APA'er og alle markedspladser i løbet af den i stk. 3 omhandlede vurderingsperiode. |
| --- | --- |

a)

Antallet af transaktioner, der er offentliggjort af en CTP i en aktivklasse, som er opført i stk. 1, repræsenterer mindst 80 % af det samlede antal transaktioner i den relevante aktivklasse, som er offentliggjort i Unionen af alle APA'er og alle markedspladser i løbet af den i stk. 3 omhandlede vurderingsperiode.

| b) | Volumen af transaktioner, der er offentliggjort af en CTP i en aktivklasse, som er opført i stk. 1, repræsenterer mindst 80 % af den samlede volumen af transaktioner i den relevante aktivklasse, som er offentliggjort i Unionen af alle APA'er og alle markedspladser i løbet af den i stk. 3 omhandlede vurderingsperiode. |
| --- | --- |

b)

Volumen af transaktioner, der er offentliggjort af en CTP i en aktivklasse, som er opført i stk. 1, repræsenterer mindst 80 % af den samlede volumen af transaktioner i den relevante aktivklasse, som er offentliggjort i Unionen af alle APA'er og alle markedspladser i løbet af den i stk. 3 omhandlede vurderingsperiode.

Med henblik på litra b) bestemmes volumen af transaktioner i overensstemmelse med den måling af volumen, som er fastsat i tabel 4 i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/583 (*1).

3.   En CTP skal vurdere de i stk. 2 anførte dækningskvotienter hver sjette måned på grundlag af data for de foregående 6 måneder. Vurderingsperioderne begynder den 1. januar og 1. juli hvert år. Den første periode skal dække de første seks måneder af 2019.

4.   En CTP skal sørge for, at den opnår minimumsdækningskvotienterne i stk. 2 så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder senest:

| a) | den 31. januar i det kalenderår, der følger perioden fra den 1. januar til den 30. juni |
| --- | --- |

a)

den 31. januar i det kalenderår, der følger perioden fra den 1. januar til den 30. juni

| b) | den 31. juli i det kalenderår, der følger perioden fra den 1. juli til den 31. december. |
| --- | --- |

b)

den 31. juli i det kalenderår, der følger perioden fra den 1. juli til den 31. december.

(*1)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/583 af 14. juli 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for gennemsigtighedskrav for markedspladser og investeringsselskaber med hensyn til obligationer, strukturerede finansielle produkter, emissionskvoter og derivater (EUT L 87 af 31.3.2017, s. 229).«
  "

*1

| 2) | Artikel 21 affattes således:

  »Artikel 21
  Ikrafttræden og anvendelse
  Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
  Den anvendes fra den 3. januar 2018.
  Artikel 15a, stk. 4, anvendes dog fra den 1. januar 2019, og artikel 14, stk. 2, artikel 15, stk. 1, 2 og 3, og artikel 20, litra b), anvendes dog fra den 3. september 2019.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 21 affattes således:

»Artikel 21

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 3. januar 2018.

Artikel 15a, stk. 4, anvendes dog fra den 1. januar 2019, og artikel 14, stk. 2, artikel 15, stk. 1, 2 og 3, og artikel 20, litra b), anvendes dog fra den 3. september 2019.«

Artikel 2

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. september 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 173 af 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/571 af 2. juni 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for udbydere af dataindberetningstjenester vedrørende godkendelse, organisatoriske krav og offentliggørelse af transaktioner (EUT L 87 af 31.3.2017, s. 126).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84).

3

---

| 17.1.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 12/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 12/5

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2018/64

af 29. september 2017

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 for så vidt angår præcisering af, hvordan kriterierne i artikel 20, stk. 1, litra c), nr. iii), skal anvendes til at vurdere, om bestemte begivenheder ville medføre væsentlige negative konsekvenser for markedernes integritet, den finansielle stabilitet, forbrugerne, realøkonomien eller finansieringen af husholdninger og virksomheder i en eller flere medlemsstater

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (1), særlig artikel 20, stk. 6, litra c), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I betragtning af den generelle karakter af den kvalitative betingelse i artikel 20, stk. 1, litra c), nr. iii), i forordning (EU) 2016/1011 og behovet for at sikre en ensartet anvendelse fra de kompetente myndigheders side af denne betingelse bør det fastsættes, hvordan i) ophør af levering af et benchmark eller ii) levering af et benchmark på grundlag af inputdata, der ikke længere fuldt ud er repræsentative for den underliggende markedsmæssige eller økonomiske realitet, eller iii) levering af et benchmark på grundlag af upålidelige inputdata, i forbindelse med kritiske benchmarks, kunne have væsentlige negative konsekvenser for markedernes integritet, den finansielle stabilitet, forbrugerne, realøkonomien eller finansieringen af husholdninger og virksomheder i en eller flere medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

I betragtning af den generelle karakter af den kvalitative betingelse i artikel 20, stk. 1, litra c), nr. iii), i forordning (EU) 2016/1011 og behovet for at sikre en ensartet anvendelse fra de kompetente myndigheders side af denne betingelse bør det fastsættes, hvordan i) ophør af levering af et benchmark eller ii) levering af et benchmark på grundlag af inputdata, der ikke længere fuldt ud er repræsentative for den underliggende markedsmæssige eller økonomiske realitet, eller iii) levering af et benchmark på grundlag af upålidelige inputdata, i forbindelse med kritiske benchmarks, kunne have væsentlige negative konsekvenser for markedernes integritet, den finansielle stabilitet, forbrugerne, realøkonomien eller finansieringen af husholdninger og virksomheder i en eller flere medlemsstater.

| (2) | Kritiske benchmarks anvendes ofte i andre medlemsstater end den medlemsstat, hvor de leveres, og de anvendes på forskellig måde, alt efter den medlemsstat, hvor de anvendes. Det er derfor muligt, at der bliver væsentlige konsekvenser i en eller flere medlemsstater eller på EU-plan. Det er ligeledes muligt, at der bliver væsentlige negative konsekvenser med hensyn til kun et eller flere af de kriterier, der er omhandlet i artikel 20, stk. 1, litra c), nr. iii). Det er derfor vigtigt at foretage vurderingen på nationalt plan, på markedsplan og på EU-plan. |
| --- | --- |

(2)

Kritiske benchmarks anvendes ofte i andre medlemsstater end den medlemsstat, hvor de leveres, og de anvendes på forskellig måde, alt efter den medlemsstat, hvor de anvendes. Det er derfor muligt, at der bliver væsentlige konsekvenser i en eller flere medlemsstater eller på EU-plan. Det er ligeledes muligt, at der bliver væsentlige negative konsekvenser med hensyn til kun et eller flere af de kriterier, der er omhandlet i artikel 20, stk. 1, litra c), nr. iii). Det er derfor vigtigt at foretage vurderingen på nationalt plan, på markedsplan og på EU-plan.

| (3) | Forordning (EU) 2016/1011 peger på fem områder, hvor der kan opstå væsentlige negative konsekvenser. Mens markedernes integritet drejer sig om markedet for et bestemt finansielt produkt, drejer finansiel stabilitet sig om det finansielle system i en medlemsstat eller Unionen som helhed. Forbrugerne påvirkes først og fremmest via de finansielle instrumenter og investeringsfonde, herunder de pensionsfonde, de har investeret i, og de finansielle kontrakter, som de har undertegnet, der benytter det pågældende kritiske benchmark som reference. De potentielle konsekvenser for realøkonomien hænger direkte sammen med værdien af finansielle instrumenter, finansielle kontrakter og investeringsfonde, der benytter det pågældende benchmark som reference. De potentielle konsekvenser for finansieringen af husholdninger og virksomheder må forventes at stige i takt med værdien af udestående lån i forhold til økonomiens størrelse. Forbrugere og finansieringen af husholdninger og virksomheder er mere sårbare over for negative konsekvenser, hvis den samlede gældsætning i husholdningerne og virksomheder er stor — |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EU) 2016/1011 peger på fem områder, hvor der kan opstå væsentlige negative konsekvenser. Mens markedernes integritet drejer sig om markedet for et bestemt finansielt produkt, drejer finansiel stabilitet sig om det finansielle system i en medlemsstat eller Unionen som helhed. Forbrugerne påvirkes først og fremmest via de finansielle instrumenter og investeringsfonde, herunder de pensionsfonde, de har investeret i, og de finansielle kontrakter, som de har undertegnet, der benytter det pågældende kritiske benchmark som reference. De potentielle konsekvenser for realøkonomien hænger direkte sammen med værdien af finansielle instrumenter, finansielle kontrakter og investeringsfonde, der benytter det pågældende benchmark som reference. De potentielle konsekvenser for finansieringen af husholdninger og virksomheder må forventes at stige i takt med værdien af udestående lån i forhold til økonomiens størrelse. Forbrugere og finansieringen af husholdninger og virksomheder er mere sårbare over for negative konsekvenser, hvis den samlede gældsætning i husholdningerne og virksomheder er stor —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De kompetente myndigheders vurdering

1.   De kompetente myndigheder skal vurdere, om der er væsentlige negative konsekvenser for markedernes integritet, den finansielle stabilitet, forbrugerne, realøkonomien eller finansieringen af husholdninger og virksomheder i en eller flere medlemsstaterne, jf. artikel 20, stk. 1, litra c), nr. iii), i forordning (EU) 2016/1011, i overensstemmelse med de kriterier, der er omhandlet i artikel 2, 3, 4, 5 og 6 i nærværende forordning.

2.   Hvis de kompetente myndigheder forventer, at sådanne væsentlige negative konsekvenser opstår i mere end én medlemsstat, skal de foretage en særskilt vurdering for hver berørt medlemsstat såvel som en generel vurdering for alle medlemsstater.

Artikel 2

Væsentlige negative konsekvenser for markedernes integritet

De kompetente myndigheder skal vurdere, om der er tale om væsentlige negative konsekvenser for markedernes integritet i overensstemmelse med følgende kriterier:

| a) | værdien af finansielle instrumenter, der benytter benchmarket som reference, enten direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks, og som handles på markedspladser i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af finansielle instrumenter, der handles på markedspladser i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- |

a)

værdien af finansielle instrumenter, der benytter benchmarket som reference, enten direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks, og som handles på markedspladser i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af finansielle instrumenter, der handles på markedspladser i de pågældende medlemsstater

| b) | værdien af finansielle kontrakter, der benytter benchmarket som reference, enten direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af finansielle kontrakter, der er udestående i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- |

b)

værdien af finansielle kontrakter, der benytter benchmarket som reference, enten direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af finansielle kontrakter, der er udestående i de pågældende medlemsstater

| c) | værdien af investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference til måling af deres økonomiske resultater, enten direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af investeringsfonde, der godkendt eller anmeldt med henblik på markedsføring i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- |

c)

værdien af investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference til måling af deres økonomiske resultater, enten direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af investeringsfonde, der godkendt eller anmeldt med henblik på markedsføring i de pågældende medlemsstater

| d) | hvorvidt benchmarket er blevet udpeget i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1011 som et muligt alternativ til eller allerede er blevet anvendt som en efterfølger til andre benchmarks, der er opført på listen over kritiske benchmarks, jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1011 |
| --- | --- |

d)

hvorvidt benchmarket er blevet udpeget i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1011 som et muligt alternativ til eller allerede er blevet anvendt som en efterfølger til andre benchmarks, der er opført på listen over kritiske benchmarks, jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1011

| e) | med henvisning til standarder med hensyn til regnskabsaflæggelse eller andre reguleringsmæssige formål:






  i) | hvorvidt benchmarket er anvendt som reference for tilsynsmæssig regulering, såsom kapital-, likviditets- eller gearingskrav |
| --- | --- | --- |

e)

med henvisning til standarder med hensyn til regnskabsaflæggelse eller andre reguleringsmæssige formål:

i)

hvorvidt benchmarket er anvendt som reference for tilsynsmæssig regulering, såsom kapital-, likviditets- eller gearingskrav

| ii) | hvorvidt benchmarket anvendes i internationale regnskabsstandarder. |
| --- | --- |

ii)

hvorvidt benchmarket anvendes i internationale regnskabsstandarder.

Artikel 3

Væsentlige negative konsekvenser for finansiel stabilitet

De kompetente myndigheder skal vurdere, om der er tale om væsentlige negative konsekvenser for finansiel stabilitet i overensstemmelse med følgende kriterier:

| a) | værdien af finansielle instrumenter, finansielle kontrakter og investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference, enten direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til:






  i) | de samlede aktiver i den finansielle sektor i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- | --- |

a)

værdien af finansielle instrumenter, finansielle kontrakter og investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference, enten direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til:

i)

de samlede aktiver i den finansielle sektor i de pågældende medlemsstater

| ii) | de samlede aktiver i banksektoren i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- |

ii)

de samlede aktiver i banksektoren i de pågældende medlemsstater

| b) | sårbarheden hos de finansielle institutioner, der har undertegnet eller investeret i finansielle instrumenter, finansielle kontrakter og investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference. |
| --- | --- |

b)

sårbarheden hos de finansielle institutioner, der har undertegnet eller investeret i finansielle instrumenter, finansielle kontrakter og investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference.

Artikel 4

Væsentlige negative konsekvenser for forbrugerne

De kompetente myndigheder skal vurdere, om der er tale om væsentlige negative konsekvenser for forbrugerne i overensstemmelse med følgende kriterier:

| a) | hvad angår finansielle instrumenter og investeringsfonde, der udbydes til forbrugerne:






  i) | værdien af de finansielle instrumenter og investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference, enten direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks, og som sælges til detailforbrugere i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af finansielle instrumenter og investeringsfonde, der sælges til detailforbrugere i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- | --- |

a)

hvad angår finansielle instrumenter og investeringsfonde, der udbydes til forbrugerne:

i)

værdien af de finansielle instrumenter og investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference, enten direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks, og som sælges til detailforbrugere i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af finansielle instrumenter og investeringsfonde, der sælges til detailforbrugere i de pågældende medlemsstater

| ii) | et estimat af antallet af forbrugere, der har købt finansielle instrumenter og investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference, enten direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til det samlede befolkningstal i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- |

ii)

et estimat af antallet af forbrugere, der har købt finansielle instrumenter og investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference, enten direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til det samlede befolkningstal i de pågældende medlemsstater

| b) | hvad angår arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser:






  i) | værdien af de pensionsordninger, der benytter benchmarket som reference, og som forvaltes af arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af de pensionsordninger, der forvaltes af arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- | --- |

b)

hvad angår arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser:

i)

værdien af de pensionsordninger, der benytter benchmarket som reference, og som forvaltes af arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af de pensionsordninger, der forvaltes af arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser i de pågældende medlemsstater

| ii) | et estimat af antallet af forbrugere, der deltager i arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser, som forvalter pensionsordninger, der benytter benchmarket som reference i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til det samlede befolkningstal i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- |

ii)

et estimat af antallet af forbrugere, der deltager i arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser, som forvalter pensionsordninger, der benytter benchmarket som reference i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til det samlede befolkningstal i de pågældende medlemsstater

| iii) | en vurdering af betydningen af de arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser, som forvalter pensionsordninger, der benytter benchmarket som reference, for pensionsindkomsten for medlemsstaternes borgere |
| --- | --- |

iii)

en vurdering af betydningen af de arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser, som forvalter pensionsordninger, der benytter benchmarket som reference, for pensionsindkomsten for medlemsstaternes borgere

| c) | hvad angår forbrugerkreditaftaler:






  i) | værdien af forbrugerkreditaftaler, der benytter benchmarket som reference, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af forbrugerkreditaftalerne i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- | --- |

c)

hvad angår forbrugerkreditaftaler:

i)

værdien af forbrugerkreditaftaler, der benytter benchmarket som reference, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af forbrugerkreditaftalerne i de pågældende medlemsstater

| ii) | et estimat af antallet af forbrugere, der har indgået forbrugerkreditaftaler, der benytter benchmarket som reference, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til det samlede befolkningstal i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- |

ii)

et estimat af antallet af forbrugere, der har indgået forbrugerkreditaftaler, der benytter benchmarket som reference, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til det samlede befolkningstal i de pågældende medlemsstater

| iii) | forbrugernes gældsætningsgrad i de pågældende medlemsstater. |
| --- | --- |

iii)

forbrugernes gældsætningsgrad i de pågældende medlemsstater.

Artikel 5

Væsentlige negative konsekvenser for realøkonomien

De kompetente myndigheder skal vurdere, om der er opstået væsentlige negative konsekvenser for realøkonomien ved at tage hensyn til værdien af finansielle instrumenter, finansielle kontrakter og investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference, enten direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte og målt i forhold til bruttonationalproduktet i de pågældende medlemsstater.

Artikel 6

Væsentlige negative konsekvenser for finansieringen af husholdninger og virksomheder

De kompetente myndigheder skal vurdere, om der er tale om væsentlige negative konsekvenser for finansieringen af husholdninger og virksomheder i en eller flere medlemsstater i overensstemmelse med følgende kriterier:

| a) | værdien af lån til husholdninger og ikke-finansielle selskaber, der benytter benchmarket som reference, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af lån til husholdninger og ikke-finansielle selskaber i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- |

a)

værdien af lån til husholdninger og ikke-finansielle selskaber, der benytter benchmarket som reference, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til den samlede værdi af lån til husholdninger og ikke-finansielle selskaber i de pågældende medlemsstater

| b) | et estimat af antallet af husholdninger, der har indgået lån, der benytter benchmarket som reference, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til det samlede antal husholdninger i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- |

b)

et estimat af antallet af husholdninger, der har indgået lån, der benytter benchmarket som reference, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til det samlede antal husholdninger i de pågældende medlemsstater

| c) | et estimat af antallet af ikke-finansielle selskaber, der har indgået lån, der benytter benchmarket som reference, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til det samlede antal ikke-finansielle selskaber i de pågældende medlemsstater |
| --- | --- |

c)

et estimat af antallet af ikke-finansielle selskaber, der har indgået lån, der benytter benchmarket som reference, i de pågældende medlemsstater, både i absolutte tal og i forhold til det samlede antal ikke-finansielle selskaber i de pågældende medlemsstater

| d) | husholdningers og selskabers gældsætningsgrad i de pågældende medlemsstater. |
| --- | --- |

d)

husholdningers og selskabers gældsætningsgrad i de pågældende medlemsstater.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1.

1

---

| 17.1.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 12/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 12/9

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2018/65

af 29. september 2017

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 for at fastlægge visse tekniske elementer i definitionerne i samme forordnings artikel 3, stk. 1

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (1), særlig artikel 3, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til forordning (EU) 2016/1011 skal et tal, for at blive betragtet som et »indeks«, offentliggøres eller stilles til rådighed for offentligheden. Definitionen af et indeks danner dernæst grundlag for definitionen af et benchmark i forordning (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til forordning (EU) 2016/1011 skal et tal, for at blive betragtet som et »indeks«, offentliggøres eller stilles til rådighed for offentligheden. Definitionen af et indeks danner dernæst grundlag for definitionen af et benchmark i forordning (EU) 2016/1011.

| (2) | Det er derfor nødvendigt at præcisere, i hvilke situationer et tal anses for at være stillet til rådighed for offentligheden for at undgå regelarbitrage mellem jurisdiktioner i Unionen. |
| --- | --- |

(2)

Det er derfor nødvendigt at præcisere, i hvilke situationer et tal anses for at være stillet til rådighed for offentligheden for at undgå regelarbitrage mellem jurisdiktioner i Unionen.

| (3) | Den enhed, som den, der leverer tallet, tilhører, bør ikke anses for at udgøre offentligheden i forordning (EU) 2016/1011's forstand, da der ellers ikke ville være nogen forskel mellem »stille til rådighed« og »stille til rådighed for offentligheden«. Af samme grund bør et snævert defineret antal modtagere heller ikke anses for at udgøre offentligheden. |
| --- | --- |

(3)

Den enhed, som den, der leverer tallet, tilhører, bør ikke anses for at udgøre offentligheden i forordning (EU) 2016/1011's forstand, da der ellers ikke ville være nogen forskel mellem »stille til rådighed« og »stille til rådighed for offentligheden«. Af samme grund bør et snævert defineret antal modtagere heller ikke anses for at udgøre offentligheden.

| (4) | Et tal bør anses for at være stillet til rådighed for offentligheden, hvis det direkte eller indirekte kan tilgås af en bredere gruppe af personer. Brug af et benchmark, der giver brugeren adgang til det tal, der anvendes som reference, bør anses for at være indirekte adgang. |
| --- | --- |

(4)

Et tal bør anses for at være stillet til rådighed for offentligheden, hvis det direkte eller indirekte kan tilgås af en bredere gruppe af personer. Brug af et benchmark, der giver brugeren adgang til det tal, der anvendes som reference, bør anses for at være indirekte adgang.

| (5) | Tilrådighedsstillelse af et tal kan finde sted i forskellige former på samme tid eller efter hinanden, via leverandøren af tallet eller ved videregivelse af tallet af en eller flere af de primære modtagere. |
| --- | --- |

(5)

Tilrådighedsstillelse af et tal kan finde sted i forskellige former på samme tid eller efter hinanden, via leverandøren af tallet eller ved videregivelse af tallet af en eller flere af de primære modtagere.

| (6) | For at sikre, at definitionen af »levering af et benchmark« anvendes på en ensartet måde, bør det fastsættes, at administration af ordningerne for fastlæggelse af et benchmark, jf. artikel 3, stk. 1, nr. 5), litra a), i forordning (EU) 2016/1011, omfatter den løbende forvaltning af leveringen af benchmarket samt fastlæggelse, justering og løbende vedligeholdelse af metodologien — |
| --- | --- |

(6)

For at sikre, at definitionen af »levering af et benchmark« anvendes på en ensartet måde, bør det fastsættes, at administration af ordningerne for fastlæggelse af et benchmark, jf. artikel 3, stk. 1, nr. 5), litra a), i forordning (EU) 2016/1011, omfatter den løbende forvaltning af leveringen af benchmarket samt fastlæggelse, justering og løbende vedligeholdelse af metodologien —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Stille til rådighed for offentligheden

1.   Et tal anses for at være stillet til rådighed for offentligheden i forordning (EU) 2016/1011's forstand, hvis tallet er tilgængeligt for et potentielt ubegrænset antal andre juridiske og fysiske personer end indeksproducenten eller andre end et fastlagt antal modtagere, der er forbundne med eller knyttet til indeksproducenten.

2.   Et tal stilles til rådighed for offentligheden, hvis det enten direkte eller indirekte er tilgængeligt for sådanne personer, bl.a. som følge af at det bruges af en eller flere tilsynsbelagte enheder som reference for et finansielt instrument, som enheden udsteder, eller til at fastslå, hvilket beløb der skal betales i forbindelse med et finansielt instrument eller en finansiel kontrakt, eller til at måle en investeringsfonds økonomiske resultater eller til at levere en debitorrente beregnet som et »spread« eller en fortjenstmargen i forhold til dette tal.

3.   Adgang kan ske via en række forskellige medier og vilkår, der er fastsat af producenten eller aftalt mellem producenten og modtagerne, gratis eller mod betaling af et gebyr, herunder, men ikke begrænset til, telefon, file transfer protocol, internet, åben adgang, nyheder, medier, via finansielle instrumenter, finansielle kontrakter eller investeringsfonde, som benytter tallet som reference, eller efter anmodning til brugerne.

Artikel 2

Administration af ordningerne for fastlæggelse af et benchmark

Ved anvendelsen af forordning (EU) 2016/1011 omfatter administration af ordningerne for fastlæggelse af et benchmark begge følgende:

| a) | den løbende forvaltning af producentens strukturer og af dennes personale, som er involveret i processen med at fastsætte et benchmark |
| --- | --- |

a)

den løbende forvaltning af producentens strukturer og af dennes personale, som er involveret i processen med at fastsætte et benchmark

| b) | fastlæggelse, justering og løbende vedligeholdelse af en specifik metodologi til fastsættelse af et benchmark. |
| --- | --- |

b)

fastlæggelse, justering og løbende vedligeholdelse af en specifik metodologi til fastsættelse af et benchmark.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1.

1

---

| 17.1.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 12/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 12/11

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2018/66

af 29. september 2017

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 for at fastlægge, hvordan den nominelle værdi af andre finansielle instrumenter end derivater, den notionelle værdi af derivater og nettoværdien af investeringsfonde skal vurderes

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (1), særlig artikel 20, stk. 6, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den samlede værdi af de finansielle instrumenter, finansielle kontrakter eller investeringsfonde, som benytter et benchmark som reference, er et centralt kriterium for at kategorisere det pågældende benchmark i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/1011 som kritisk, væsentligt eller ikkevæsentligt Det er derfor nødvendigt, at den nominelle værdi af andre finansielle instrumenter end derivater og den notionelle værdi af derivater og nettoværdien af investeringsfonde beregnes på samme måde i hele Unionen, således at man sikrer en ensartet kategorisering af benchmarks i medlemsstaterne og en ensartet anvendelse af forordning (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(1)

Den samlede værdi af de finansielle instrumenter, finansielle kontrakter eller investeringsfonde, som benytter et benchmark som reference, er et centralt kriterium for at kategorisere det pågældende benchmark i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/1011 som kritisk, væsentligt eller ikkevæsentligt Det er derfor nødvendigt, at den nominelle værdi af andre finansielle instrumenter end derivater og den notionelle værdi af derivater og nettoværdien af investeringsfonde beregnes på samme måde i hele Unionen, således at man sikrer en ensartet kategorisering af benchmarks i medlemsstaterne og en ensartet anvendelse af forordning (EU) 2016/1011.

| (2) | For at sikre pålideligheden af benchmarks bør den nominelle værdi af finansielle instrumenter, den notionelle værdi af derivater og nettoværdien af investeringsfonde derfor beregnes ved hjælp af tilsynsmæssige data, hvis sådanne foreligger. |
| --- | --- |

(2)

For at sikre pålideligheden af benchmarks bør den nominelle værdi af finansielle instrumenter, den notionelle værdi af derivater og nettoværdien af investeringsfonde derfor beregnes ved hjælp af tilsynsmæssige data, hvis sådanne foreligger.

| (3) | Den samlede værdi af de finansielle instrumenter, finansielle kontrakter eller investeringsfonde bør beregnes under hensyntagen til såvel direkte henvisninger til disse finansielle instrumenter, finansielle kontrakter eller investeringsfonde som indirekte henvisninger til et benchmark i en kombination af benchmarks. Hvis et finansielt instrument, en finansiel kontrakt eller en investeringsfond benytter en række benchmarks som reference, bør denne multireference tages i betragtning ved beregningen af den samlede værdi af de finansielle instrumenter, finansielle kontrakter og investeringsfonde, som benytter et benchmark som reference, idet disse finansielle produkter ikke udelukkende er afhængige af det pågældende benchmark. Det er derfor nødvendigt, at beregningen af den samlede værdi i tilfælde af indirekte henvisninger præciseres, for at den kan anvendes direkte og måles på en ensartet måde i hele Unionen — |
| --- | --- |

(3)

Den samlede værdi af de finansielle instrumenter, finansielle kontrakter eller investeringsfonde bør beregnes under hensyntagen til såvel direkte henvisninger til disse finansielle instrumenter, finansielle kontrakter eller investeringsfonde som indirekte henvisninger til et benchmark i en kombination af benchmarks. Hvis et finansielt instrument, en finansiel kontrakt eller en investeringsfond benytter en række benchmarks som reference, bør denne multireference tages i betragtning ved beregningen af den samlede værdi af de finansielle instrumenter, finansielle kontrakter og investeringsfonde, som benytter et benchmark som reference, idet disse finansielle produkter ikke udelukkende er afhængige af det pågældende benchmark. Det er derfor nødvendigt, at beregningen af den samlede værdi i tilfælde af indirekte henvisninger præciseres, for at den kan anvendes direkte og måles på en ensartet måde i hele Unionen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Nominel værdi af andre finansielle instrumenter end derivater og andele i institutter for kollektiv investering

Den nominelle værdi af andre finansielle instrumenter end derivater og andele i institutter for kollektiv investering er »Udstedt i alt — nominelt beløb i pengeværdi«, jf. tabel 3, felt nr. 14, i bilaget til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/585 (2).

2

Artikel 2

Notionel værdi af derivater

Den notionelle værdi af derivater som omhandlet i artikel 20, stk. 6, litra a), i forordning (EU) 2016/1011 er »Notionel værdi«, jf. tabel 2, felt nr. 20, i bilaget til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/104 (3). Hvis denne notionelle værdi er negativ, er den notionelle værdi imidlertid lig med den absolutte værdi.

3

Ved transaktioner vedrørende et kreditderivatindeks finder en indeksfaktor udledt af tabel 2, felt nr. 89, i bilaget til delegeret forordning (EU) 2017/104 anvendelse på den notionelle værdi.

Artikel 3

Nettoværdien af institutter for kollektiv investering

Nettoværdien af institutter for kollektiv investering som omhandlet i artikel 20, stk. 6, litra a), i forordning (EU) 2016/1011 er en af følgende:

| a) | for institutter for kollektiv investering, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EU (4): den nettoværdi pr. andel, der er indberettet i den seneste års- eller halvårsberetning, jf. nævnte direktivs artikel 68, stk. 2, ganget med antallet af andele |
| --- | --- |

a)

for institutter for kollektiv investering, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EU (4): den nettoværdi pr. andel, der er indberettet i den seneste års- eller halvårsberetning, jf. nævnte direktivs artikel 68, stk. 2, ganget med antallet af andele

4

| b) | for institutter for kollektiv investering, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU (5): den seneste tilgængelige nettoaktivværdi, jf. artikel 104, stk. 1, litra c), i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 231/2013 (6). |
| --- | --- |

b)

for institutter for kollektiv investering, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU (5): den seneste tilgængelige nettoaktivværdi, jf. artikel 104, stk. 1, litra c), i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 231/2013 (6).

5

6

Artikel 4

Anvendelse af alternative beløb og værdier

Hvis de beløb eller værdier, der skal anvendes til beregningen af den samlede værdi af de finansielle instrumenter, finansielle kontrakter eller investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference, jf. artikel 1, 2 og 3, ikke er til rådighed eller er ufuldstændige, beregnes den samlede værdi, jf. artikel 20, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2016/1011, og den samlede gennemsnitlige værdi, jf. samme forordnings artikel 24, stk. 1, litra a), ved at anvende alternative beløb eller værdier, herunder tilnærmede værdier og beløb eller værdier, der indberettes af private informationsleverandører eller data om åbne positioner, der er beregnet og offentliggjort af markedsoperatører, forudsat at disse tilnærmede værdier og mængder eller værdier har tilstrækkeligt godt omdømme og er tilstrækkeligt pålidelige.

En administrator, der anvender alternative beløb eller data, skal beregne det samlede beløb bedst muligt og efter bedste formåen, baseret på de tilgængelige data.

En administrator, der anvender alternative beløb eller data, skal give den kompetente myndighed en skriftlig specifikation af de datakilder, der er anvendt, i forbindelse med underretningen af den pågældende kompetente myndighed i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) 2016/1011.

Artikel 5

Valuta

De beløb og værdier, der er omhandlet i artikel 1, 2 og 3, skal udtrykkes i euro. Om nødvendigt omregnes beløbene eller værdierne ved anvendelse af daglige euroreferencekurs for omveksling af udenlandsk valuta, der offentliggøres af Den Europæiske Centralbank.

Artikel 6

Indirekte henvisning til et benchmark i en kombination af benchmarks

Hvis et benchmark anvendes indirekte i en kombination af benchmarks, er beløbene eller værdierne hvad angår de tærskler, der er omhandlet i artikel 20, stk. 1, og artikel 24, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2016/1011, en af følgende:

| a) | benchmarkets vægt, udtrykt i procent, i kombinationen af benchmarks, ganget med det samlede beløb eller den samlede værdi eller den gennemsnitlige værdi, alt efter hvad der er relevant, for det pågældende finansielle instrument eller den pågældende investeringsfond, hvis vægten er klart angivet eller kan anslås på grundlag af andre tilgængelige oplysninger |
| --- | --- |

a)

benchmarkets vægt, udtrykt i procent, i kombinationen af benchmarks, ganget med det samlede beløb eller den samlede værdi eller den gennemsnitlige værdi, alt efter hvad der er relevant, for det pågældende finansielle instrument eller den pågældende investeringsfond, hvis vægten er klart angivet eller kan anslås på grundlag af andre tilgængelige oplysninger

| b) | det samlede beløb eller den samlede værdi eller den gennemsnitlige værdi for det pågældende finansielle instrument eller den pågældende investeringsfond, divideret med antallet af benchmarks i kombinationen af benchmarks, hvis benchmarkets faktiske vægt ikke er angivet eller ikke kan anslås. |
| --- | --- |

b)

det samlede beløb eller den samlede værdi eller den gennemsnitlige værdi for det pågældende finansielle instrument eller den pågældende investeringsfond, divideret med antallet af benchmarks i kombinationen af benchmarks, hvis benchmarkets faktiske vægt ikke er angivet eller ikke kan anslås.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/585 af 14. juli 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for datastandarder og -formater for referencedata for finansielle instrumenter og tekniske foranstaltninger i forbindelse med ordninger, som Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed og de kompetente myndigheder skal iværksætte (EUT L 87 af 31.3.2017, s. 368).

2

(3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/104 af 19. oktober 2016 om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 148/2013 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for de minimumsoplysninger, der skal indberettes til transaktionsregistre (EUT L 17 af 21.1.2017, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1).

5

(6)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 231/2013 af 19. december 2012 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU for så vidt angår undtagelser, generelle vilkår for drift, depositarer, gearing, gennemsigtighed og tilsyn (EUT L 83 af 22.3.2013, s. 1).

6

---

| 17.1.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 12/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 12/14

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2018/67

af 3. oktober 2017

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for vurdering af virkningerne som følge af ophør eller ændring af eksisterende benchmarks

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (1), særlig artikel 51, stk. 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre, at de kompetente myndigheder anvender artikel 51, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1011 på samme måde, bør det fastsættes nærmere, på hvilke betingelser de kompetente myndigheder kan konkludere, at ophør eller ændring af et eksisterende benchmark kan medføre en force majeure-hændelse eller kan lægge hindringer i vejen for eller på anden måde krænke betingelserne i en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument eller reglerne i en investeringsfond, der benytter det pågældende benchmark som reference. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre, at de kompetente myndigheder anvender artikel 51, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1011 på samme måde, bør det fastsættes nærmere, på hvilke betingelser de kompetente myndigheder kan konkludere, at ophør eller ændring af et eksisterende benchmark kan medføre en force majeure-hændelse eller kan lægge hindringer i vejen for eller på anden måde krænke betingelserne i en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument eller reglerne i en investeringsfond, der benytter det pågældende benchmark som reference.

| (2) | Dette gælder navnlig i tilfælde af »force majeure«, som er et begreb, der fortolkes forskelligt i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(2)

Dette gælder navnlig i tilfælde af »force majeure«, som er et begreb, der fortolkes forskelligt i medlemsstaterne.

| (3) | En markant anderledes værdi i indekset er en af hovedårsagerne til hindringer for eller krænkelse af betingelserne i en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument eller reglerne i en investeringsfond, der benytter et benchmark som reference. Sådanne markant anderledes værdier kan være forårsaget af en pludselig afbrydelse i indeksets tidsserier eller en forskellig grad af volatilitet, hvilket igen kan være forårsaget af ændringer af metodologien for leveringen af benchmarket eller af de inputdata, som benchmarkberegningen er baseret på. De kompetente myndigheder bør anlægge en individuel vurdering af de potentielle virkninger af sådanne ændringer, da størrelsen af afbrydelsen eller omfanget af ændringen i indeksets volatilitet i høj grad afhænger af arten af benchmarket og af de finansielle instrumenter, finansielle kontrakter eller investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference. |
| --- | --- |

(3)

En markant anderledes værdi i indekset er en af hovedårsagerne til hindringer for eller krænkelse af betingelserne i en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument eller reglerne i en investeringsfond, der benytter et benchmark som reference. Sådanne markant anderledes værdier kan være forårsaget af en pludselig afbrydelse i indeksets tidsserier eller en forskellig grad af volatilitet, hvilket igen kan være forårsaget af ændringer af metodologien for leveringen af benchmarket eller af de inputdata, som benchmarkberegningen er baseret på. De kompetente myndigheder bør anlægge en individuel vurdering af de potentielle virkninger af sådanne ændringer, da størrelsen af afbrydelsen eller omfanget af ændringen i indeksets volatilitet i høj grad afhænger af arten af benchmarket og af de finansielle instrumenter, finansielle kontrakter eller investeringsfonde, der benytter benchmarket som reference.

| (4) | Ændringer af typen af anvendte inputdata eller pålideligheden af datakilder kan påvirke egnetheden af et benchmark til visse anvendelsesformål. De kompetente myndigheder bør derfor vurdere, om sådanne ændringer kan medføre en force majeure-hændelse eller lægge hindringer i vejen for eller på anden måde krænke kontraktbetingelserne. |
| --- | --- |

(4)

Ændringer af typen af anvendte inputdata eller pålideligheden af datakilder kan påvirke egnetheden af et benchmark til visse anvendelsesformål. De kompetente myndigheder bør derfor vurdere, om sådanne ændringer kan medføre en force majeure-hændelse eller lægge hindringer i vejen for eller på anden måde krænke kontraktbetingelserne.

| (5) | Force majeure-hændelser eller og hindringer for eller krænkelse af kontraktbetingelser er mindre sandsynlige, hvis der er et acceptabelt alternativt benchmark eller i det mindste en procedure, der er henvist til i de relevante dokumenter, for valg af sådan et alternativt benchmark. |
| --- | --- |

(5)

Force majeure-hændelser eller og hindringer for eller krænkelse af kontraktbetingelser er mindre sandsynlige, hvis der er et acceptabelt alternativt benchmark eller i det mindste en procedure, der er henvist til i de relevante dokumenter, for valg af sådan et alternativt benchmark.

| (6) | Det forekommer, at indeks til måling af meget specifikke markeder i høj grad er baseret på indeksproducentens omdømme, dømmekraft eller ekspertise. De kompetente myndigheder bør derfor vurdere, om en ændring af indeksproducenten under sådanne omstændigheder vil kunne medføre en force majeure-hændelse eller lægge hindringer i vejen for eller på anden måde krænke kontraktbetingelserne — |
| --- | --- |

(6)

Det forekommer, at indeks til måling af meget specifikke markeder i høj grad er baseret på indeksproducentens omdømme, dømmekraft eller ekspertise. De kompetente myndigheder bør derfor vurdere, om en ændring af indeksproducenten under sådanne omstændigheder vil kunne medføre en force majeure-hændelse eller lægge hindringer i vejen for eller på anden måde krænke kontraktbetingelserne —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betingelser for vurdering

1.   Med henblik på artikel 51, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1011 skal en kompetent myndighed tage højde for følgende betingelser ved vurderingen af, om ophør eller ændring af et benchmark, der ikke opfylder kravene i nævnte forordning, ville medføre i en force majeure-hændelse eller ville lægge hindringer i vejen for eller på anden måde krænke betingelserne i en finansiel kontrakt eller et finansielt instrument eller reglerne i en investeringsfond, der benytter det pågældende benchmark som reference:

| a) | En ændring af benchmarket ville kræve en væsentlig ændring af arten af inputdata, af metoden til at fastlægge disse data, af selve dataindsamlingsprocessen eller af andre elementer i leveringen af benchmarket, som ville føre til en markant forskellig benchmarkværdi. |
| --- | --- |

a)

En ændring af benchmarket ville kræve en væsentlig ændring af arten af inputdata, af metoden til at fastlægge disse data, af selve dataindsamlingsprocessen eller af andre elementer i leveringen af benchmarket, som ville føre til en markant forskellig benchmarkværdi.

| b) | En ændring af arten af de inputdata eller af metoden til at fastlægge disse data med henblik på at bringe benchmarket i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/1011 ville skade repræsentativiteten af et benchmark for det marked eller den økonomiske virkelighed, som benchmarket er beregnet til at måle, hvilket i sidste ende medfører en ændring i arten af benchmarket. |
| --- | --- |

b)

En ændring af arten af de inputdata eller af metoden til at fastlægge disse data med henblik på at bringe benchmarket i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/1011 ville skade repræsentativiteten af et benchmark for det marked eller den økonomiske virkelighed, som benchmarket er beregnet til at måle, hvilket i sidste ende medfører en ændring i arten af benchmarket.

| c) | Der findes ikke noget alternativt benchmark til det benchmark, der ikke opfylder kravene i forordning (EU) 2016/1011, som:






  i) | opfylder kravene i forordning (EU) 2016/1011 |
| --- | --- | --- |

c)

Der findes ikke noget alternativt benchmark til det benchmark, der ikke opfylder kravene i forordning (EU) 2016/1011, som:

i)

opfylder kravene i forordning (EU) 2016/1011

| ii) | måler det samme marked eller den samme økonomiske virkelighed |
| --- | --- |

ii)

måler det samme marked eller den samme økonomiske virkelighed

| iii) | enten er optaget i det offentlige register, der er omhandlet i artikel 36 forordning (EU) 2016/1011, eller leveres af en administrator, der er opført i dette register. |
| --- | --- |

iii)

enten er optaget i det offentlige register, der er omhandlet i artikel 36 forordning (EU) 2016/1011, eller leveres af en administrator, der er opført i dette register.

| d) | De eksisterende finansielle instrumenter, finansielle kontrakter og investeringsfonde, som benytter benchmarket som reference, og de ledsagende dokumenter, leverer ikke et alternativt benchmark eller indeholder ikke regler om, hvordan et sådant alternativt benchmark skal fastlægges, eller andre passende nødforanstaltninger. |
| --- | --- |

d)

De eksisterende finansielle instrumenter, finansielle kontrakter og investeringsfonde, som benytter benchmarket som reference, og de ledsagende dokumenter, leverer ikke et alternativt benchmark eller indeholder ikke regler om, hvordan et sådant alternativt benchmark skal fastlægges, eller andre passende nødforanstaltninger.

| e) | Overdragelse af et benchmark fra en administrator til en anden administrator ville medføre en væsentlig ændring af benchmarket. |
| --- | --- |

e)

Overdragelse af et benchmark fra en administrator til en anden administrator ville medføre en væsentlig ændring af benchmarket.

2.   Betingelserne i stk. 1 skal anvendes efter en individuel vurdering.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. oktober 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1.

1

---

| 17.1.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 12/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 12/16

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/68

af 8. januar 2018

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Carne de Salamanca« (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Carne de Salamanca« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Carne de Salamanca« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2).

| (2) | Kommissionen har ikke modtaget indsigelser i henhold til artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012. De tyske myndigheder har imidlertid meddelt Kommissionens tjenestegrene, at de kødtyper, der er defineret i enhedsdokumentet, burde præciseres yderligere for så vidt angår klassificeringen af kvæg. Efter anmodning fra Kommissionens tjenestegrene har de spanske myndigheder ændret punkt 3.2 i enhedsdokumentet og præciseret varebeskrivelsen for typerne af kød. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har ikke modtaget indsigelser i henhold til artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012. De tyske myndigheder har imidlertid meddelt Kommissionens tjenestegrene, at de kødtyper, der er defineret i enhedsdokumentet, burde præciseres yderligere for så vidt angår klassificeringen af kvæg. Efter anmodning fra Kommissionens tjenestegrene har de spanske myndigheder ændret punkt 3.2 i enhedsdokumentet og præciseret varebeskrivelsen for typerne af kød.

| (3) | Da denne ændring har formel karakter, er det ikke nødvendigt at foretage en ny offentliggørelse af ansøgningen om registrering i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012. Det ser dog ud til, at det ændrede enhedsdokument skal offentliggøres til orientering. |
| --- | --- |

(3)

Da denne ændring har formel karakter, er det ikke nødvendigt at foretage en ny offentliggørelse af ansøgningen om registrering i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012. Det ser dog ud til, at det ændrede enhedsdokument skal offentliggøres til orientering.

| (4) | Følgelig skal betegnelsen »Carne de Salamanca« registreres — |
| --- | --- |

(4)

Følgelig skal betegnelsen »Carne de Salamanca« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Carne de Salamanca« (BGB) registreres.

Betegnelsen i første afsnit henviser til et produkt i kategori 1.1. Kød (og slagteaffald), fersk, i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Det ændrede enhedsdokument offentliggøres til orientering i bilaget til denne forordning.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. januar 2018.

På Kommissionens vegne

For formanden

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 435 af 24.12.2015, s. 12.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

BILAG

ENHEDSDOKUMENT

Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (*1)

»CARNE DE SALAMANCA«

EF-nr.: ES-PGI-0005-01174 — 8.11.2013

BOB ()

BGB (X)

1.   BETEGNELSE

»Carne de Salamanca«

2.   MEDLEMSSTAT ELLER TREDJELAND

Spanien

3.   BESKRIVELSE AF LANDBRUGSPRODUKTET ELLER FØDEVAREN

3.1.   Produkttype

Kategori 1.1. Kød (og slagteaffald), fersk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Kødet, som dækkes af denne beskyttede geografiske betegnelse, stammer fra enten racerene avlskøer af racen morucha eller køer, som er krydsningsafkom af moruchakøer og tyre af racen charolais eller limousine, og som er fravænnet mindst 5 måneder efter fødslen og opdrættet med de teknikker og de traditioner, man finder inden for ekstensiv udnyttelse af naturressourcer.

Kødet opdeles i følgende typer med hensyn til kvægets alder før slagtning:

| — | Kalv: Kvæget slagtes i en alder på mindst 8 måneder, men under 12 måneder, kategori Z. |
| --- | --- |

—

Kalv: Kvæget slagtes i en alder på mindst 8 måneder, men under 12 måneder, kategori Z.

| — | Årgammel: Kvæget slagtes i en alder på mindst 12 måneder og op til 24 måneder, kategori A og E. |
| --- | --- |

—

Årgammel: Kvæget slagtes i en alder på mindst 12 måneder og op til 24 måneder, kategori A og E.

| — | Ungtyr eller kvie: Kvæget slagtes i en alder på over 24 måneder og op til 48 måneder, kategori B og E. |
| --- | --- |

—

Ungtyr eller kvie: Kvæget slagtes i en alder på over 24 måneder og op til 48 måneder, kategori B og E.

Modningsperioden, som målt fra slagtedagen, skal som minimum være 2 dage for kød for kalve, 4 dage for kød fra årgammelt kvæg og 6 dage for kød fra ungtyr eller kvie.

Slagtekroppene opdeles efter kropsbygning i klasserne U, R og O.

Mindstevægten for de slagtekroppe afhænger af kvægets type:

| — | 140 kg for kalve |
| --- | --- |

—

140 kg for kalve

| — | 200 kg for årgammelt kvæg |
| --- | --- |

—

200 kg for årgammelt kvæg

| — | 280 kg for ungtyr eller kvie. |
| --- | --- |

—

280 kg for ungtyr eller kvie.

Slagtekroppens ydre talgdække og talgdækket på brysthulens inderside skal i alle tilfælde være klasse 2, hvilket svarer til ringe fedningsgrad.

24 timer efter slagtning bør kødet ved måling i slagtekroppens store rygmuskel have en pH-værdi på højst 6.

Fersk kød med den beskyttede betegnelse kendetegnes efter slagtning og udskæring ved:

| — | Kalv: Kødet har en skinnende overflade, hvidt fedt og fast konsistens, og dets farve varierer fra rosa til lys rød. |
| --- | --- |

—

Kalv: Kødet har en skinnende overflade, hvidt fedt og fast konsistens, og dets farve varierer fra rosa til lys rød.

| — | Årgammel: Kødet har en skinnende overflade og fast konsistens, og dets farve varierer fra lys rød til kirsebærrød. Fedtets farve varierer fra hvid til lys gul. |
| --- | --- |

—

Årgammel: Kødet har en skinnende overflade og fast konsistens, og dets farve varierer fra lys rød til kirsebærrød. Fedtets farve varierer fra hvid til lys gul.

| — | Ungkvæg eller kvie: Kødet har en skinnende overflade, fast konsistens og en intens farve, der varierer fra kirsebærrød til purpurrød. Fedtet er gulligt eller cremefarvet. |
| --- | --- |

—

Ungkvæg eller kvie: Kødet har en skinnende overflade, fast konsistens og en intens farve, der varierer fra kirsebærrød til purpurrød. Fedtet er gulligt eller cremefarvet.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Da mødrene er fritgående, ernærer de sig ved græsning på græsgange og stubmarker året rundt. Der suppleres med hø og halm fra landbrugsbedriftens egen produktion, når der er mangel på naturlige ressourcer.

Om foråret udnyttes de rige græsgange, hvor en del af græsset høstes og oplagres. Om sommeren flyttes kvæget til områderne ved de forskellige floder og åer, som løber gennem landbrugene, eller man udnytter de stubmarker, som står tilbage, efter afgrøderne og fodergræsset er blevet høstet.

Til efteråret, når græsset igen er vokset frem på græsgangene, flyttes kvæget tilbage hertil. Afhængig af hvor meget græs, der er vokset frem igen, suppleres der med græs og hø, som blev høstet i foråret.

Sidst på året, når græsgangene næsten er udtømt, begynder agern at dukke op. Disse udgør en vigtig fødekilde for kvæget, men er ikke i sig selv nok og suppleres derfor med det græs, der blev oplagret i foråret, eller med fodergræs eller halm fra landbrugsbedriftens egen produktion.

Kalvene bliver hos mødrene på marken i mellem fem og seks måneder, hvor de dier på naturlig vis. Deres mælkekost suppleres tidligt med fast føde, som de deler med deres mødre på græsgangen. Når de er blevet fravænnet, opfedes de med hø, fodergræs osv. fra landbrugsbedriftens egen produktion og med naturligt foderkorn, indtil de slagtes.

Under opfedningen og i tider, hvor der er mangel på føde på grund af ugunstige klimaforhold, kan der gives opretholdelsesrationer i form af fodergræs og hø, der udelukkende stammer fra det geografiske område, samt vegetabilsk foder, som hovedsageligt består af korn (mindst 60 % af den kvantitative sammensætning) og ikke overstiger 50 % af den årlige mængde tørstof. Det er udtrykkeligt forbudt at anvende produkter, der kan påvirke kvægets normale vækst og udvikling.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Det beskyttede kvægs fødsel, opdræt og opfedning op til slagtningen foregår i det geografiske område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Produktet kan sælges i portioner, fileteret, i stykker eller hakket, forudsat at denne forarbejdning udføres under kontrol for korrekt anvendelse af den beskyttede betegnelse.

3.7.   Særlige regler for mærkning

Slagtekroppene mærkes på en holdbar eller ikke genanvendelig måde på indersiden af de to halve kroppe, så de fire fjerdinger klart kan identificeres efter opdelingen.

Udskæringer og pakker med portioner, fileter, stykker eller hakkekød af kødet under den beskyttede betegnelse afsendes med en nummereret etiket, hvorpå der som minimum står »Indicación Geográfica Protegida« (Beskyttet Geografisk Betegnelse) og »Carne de Salamanca«.

Når produktet udelukkende stammer fra kvæg af racen morucha, kan der på etiketten yderligere påføres »Raza Morucha«.

4.   KORT ANGIVELSE AF DET GEOGRAFISKE OMRÅDES AFGRÆNSNING

Provinsen Salamanca.

5.   TILKNYTNING TIL DET GEOGRAFISKE OMRÅDE

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Opdrættet og produktionen af det kvæg, som bruges til produktionen af »Carne de Salamanca«, er nært forbundet med det specifikke geografiske miljø, la dehesa, som er arealer med blandet græsvegetation og trævegetation, navnlig steneg, som har stor økologisk værdi.

Det geografiske områdes klima er kontinentalt. Vinteren er lang og kold med en lang frostperiode. Sommeren er tør og hed med stærkt svingende temperaturer. Efteråret og vinteren præges derudover af regnvejr. Alt dette gør, at la dehesa har en stor artsrigdom, som blandt andet omfatter stedsegrønne stenege og buske i underskoven. Her vokser middelhavskrat, som er forbundet med stenege, korkege, stilkege, portugisiske ege og andre arter, der vokser i krat, heriblandt hovedsageligt soløjetræ, gyvel og tornblad. Her findes også enårige græs- og bælgplantearter. Al denne vegetation på la dehesa udgør den vigtigste naturlige fødevarekilde for kvæget.

Produktionssystemet i dette miljø karakteriseres ved, at kvægopdrætterne fortsat benytter traditionelle metoder baseret på kvægets tilpasning til ressourcerne på la dehesa, uden at kvæget opstaldes på noget tidspunkt i løbet af året. Kvæget har ikke behov for nogen specifik opstaldning, da de opholder sig fast i det fri uden andet ly end stenegetræerne. Opdrætssystemet udviser ligeledes respekt for de naturlige kredsløb: Kalvene fødes i marken uden nogen form for hjælp, og de bliver hos moderen i mellem fem og syv måneder, hvor de ernærer sig ved naturlig die og græsning.

Kvæget deler arealerne med heste, kamptyre og iberiske svin, hvor kvæghyrder fra Salamanca (»vaqueros charros«) ofte på hesteryg passer alle disse dyr på en måde, der fører til bedre anvendelse og beskyttelse af la dehesa. Disse hyrders centrale og særegne rolle er blevet anerkendt og hyldet i byen Salamanca med en statue af Venancio Blanco, som står på en af byens hovedtorve.

I århundredernes løb er der sket en naturlig udvælgelse på la dehesa, hvor kvæget har tilpasset sig til de barske naturforhold og til udnyttelsen af græsgangene. Det har givet dyrene et tydeligt moderinstinkt, så de beskytter deres unger mod angreb fra ulve og ræve, og en rustik karakter, der passer til denne form for landbrug. Kvæg af racen morucha og deres krydsningsafkom besidder disse gode egenskaber. Morucha-racen udgør racegrundlaget for »Carne de Salamanca«. Den har sin oprindelse på Salamancas græsgange, hvor man i fortiden anvendte den som trækdyr i landbruget og til mindre tyrekampe (tyrefægtning) foruden til kødproduktion. Med tiden blev morucha-kvæg dog yderst velegnet til kødproduktion, især på grund af deres moderlige og opdrætsmæssige egenskaber. I midten af 1900-tallet indførte man nye kvægracer, f.eks. charolais og limousine, som indgik i landbruget under samme forhold. Efterhånden som årene er gået, er det kvæg af racen morucha og deres krydsningsafkom med kvæg af racerne charolais og limousine, som har vist sig at være perfekt tilpassede til økosystemet på la dehesa, da de er i stand til at udnytte planteressourcerne og omsætte dem til højt værdsat kød.

5.2.   Produktets egenart

Slagtekroppe af »Carne de Salamanca« kendetegnes ved en ringe fedningsgrad på kroppens yderside og brysthulens inderside.

»Carne de Salamanca« har en meget lidt fibrøs konsistens, hvilket skyldes kødets meget fine muskelfibre. Kødets farve er meget intens og skinnende og varierer fra rosa til purpurrød. Det infiltrerede fedt fremstår jævnt fordelt uden at ophobe sig i aflejringer. Fedtets farve varierer fra hvid til gul eller cremefarvet og giver kødet dets karakteristiske smag og aroma.

5.3.   Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

De vigtigste faktorer er uden tvivl opdrættet af kvæget inden for det naturlige miljø på la dehesa i Salamanca, morucha-kvægets racemæssige arv og de traditionelle fodringsmetoder, fra modermælken til de naturlige græsgange. Alle disse faktorer udmunder i et produkt med specifikke egenskaber, der adskiller det fra andet oksekød, især hvad angår kødets meget fine muskelfibre, dets intense farve og glans, som varierer fra rosa til purpurrød, og det jævnt fordelte fedt, som ikke ophober sig i aflejringer.

Det traditionelle, ekstensive landbrugssystem har gjort, at man i årtiernes løb har fremavlet en kvægtype, der er perfekt tilpasset til la dehesa, og som karakteriseres ved:

| — | lille til mellemstor størrelse, let kropsvægt og stor fordøjelseskapacitet, der kan dække dyrets ernæringsbehov på fattige græsgange |
| --- | --- |

—

lille til mellemstor størrelse, let kropsvægt og stor fordøjelseskapacitet, der kan dække dyrets ernæringsbehov på fattige græsgange

| — | stor adræthed, hurtighed og veludviklede muskler, der er velegnede til fysisk udfoldelse, da dyrene skal bevæge sig flere kilometer om dagen for at dække deres ernæringsbehov og finde vand |
| --- | --- |

—

stor adræthed, hurtighed og veludviklede muskler, der er velegnede til fysisk udfoldelse, da dyrene skal bevæge sig flere kilometer om dagen for at dække deres ernæringsbehov og finde vand

| — | en meget rustik natur, som gør dem standhaftige over for det geografiske områdes ekstreme klima både sommer og vinter. |
| --- | --- |

—

en meget rustik natur, som gør dem standhaftige over for det geografiske områdes ekstreme klima både sommer og vinter.

Denne kvægtypes gener og den intensive, daglige motion giver muskelmassen finere muskelfibre end hos almindeligt kvæg, hvilket udmunder i kød med en meget lidt fibrøs konsistens.

Slagtekroppens fedningsgrad er forbundet med produktionssystemet samt dyrenes rustikke natur og deres fremmelige udvikling fra fødslen. Kvægets regelmæssige motion forebygger ophobning af overskydende fedt på lokaliserede områder. Dermed kan de nemmere bevæge sig over lange afstande for at ernære sig. I perioder med rigelige mængder føde kan de opbygge fedtreserver, som er infiltreret i musklerne og dermed ikke nedsætter deres adræthed. Alt dette udmunder i kød, hvor fedtet er jævnt fordelt uden ophobede aflejringer og har en farve, der varierer mellem hvid og gul eller cremefarvet afhængig af slagtekvægets alder.

Da disse dyr fravænnes i en højere alder end normalt, gør respekten for den naturlige diecyklus og det, at kalvene bliver hos deres mødre på la dehesa, at kalvene begynder at supplere mælkekosten med ressourcer fra græsgangene, som hovedsageligt består af forårsplanter, der indeholder store mængder pigmenter (klorofyl og karotenoider), som og giver kødet dets karakteristiske glans og farve. Dette giver sammen med kvægets race, som har genetisk anlæg for rødere kød, en meget intens farve og glans, som varierer fra rosa til purpurrød.

Denne region har en stærk forbindelse med kvægopdræt og forbrug af kød deraf. Allerede i 1400-tallet blev »Carne de Salamanca« godtaget som tiende på grund af sit ry og omdømme.

Fra midten af 1900-tallet har det i området været meget almindeligt, at slagtere og restauranter i hhv. deres montrer og deres menuer stolt fremhæver over for deres kunder, at de tilbyder »Carne de Salamanca«, da kunderne forventer områdets bedste udskæringer, som er højt værdsat og eftertragtet af forbrugerne.

Der findes talrige dokumenter, som understøtter forbrugernes anerkendelse af og forkærlighed for »Carne de Salamanca«, som f.eks. indledningen til bogen »Vivir en Madrid« (1967), hvor forfatteren Luis Carandell skriver: »Jeg blev født i Barcelona i 1929 og blev genfødt i Madrid i 1947 [...]. En by, som fik sine grøntsager fra Valencia, sin fisk fra Bilbao, sit kød fra Salamanca, sin vin fra La Mancha og sine tekstiler fra Catalonien«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.itacyl.es/opencms_wf/opencms/informacion_al_ciudadano/calidad_alimentaria/4_condiciones_DOP/index.html

---

(*1)  
  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer.

---

| 17.1.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 12/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 12/22

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/69

af 16. januar 2018

om annullering af registreringen af den beskyttede geografiske betegnelse »Carne de Morucha de Salamanca« (BGB)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 54, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 7, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (2) finder proceduren i artikel 49 til 52 i forordning (EU) nr. 1151/2012 tilsvarende anvendelse på annullering af en registrering, som omhandlet i artikel 54, stk. 1, i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 7, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (2) finder proceduren i artikel 49 til 52 i forordning (EU) nr. 1151/2012 tilsvarende anvendelse på annullering af en registrering, som omhandlet i artikel 54, stk. 1, i nævnte forordning.

| (2) | Spaniens ansøgning om annullering af registreringen af den beskyttede geografiske betegnelse (BGB) »Carne de Morucha de Salamanca« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3), jf. artikel 50, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, sammenholdt med artikel 7, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014. |
| --- | --- |

(2)

Spaniens ansøgning om annullering af registreringen af den beskyttede geografiske betegnelse (BGB) »Carne de Morucha de Salamanca« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3), jf. artikel 50, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, sammenholdt med artikel 7, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014.

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal registreringen af betegnelsen »Carne de Morucha de Salamanca« (BGB) i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser annulleres. |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal registreringen af betegnelsen »Carne de Morucha de Salamanca« (BGB) i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser annulleres.

| (4) | I henhold til artikel 54, stk. 1, sidste afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 vedtages sådanne annulleringer efter undersøgelsesproceduren i artikel 57, stk. 2, i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 54, stk. 1, sidste afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 vedtages sådanne annulleringer efter undersøgelsesproceduren i artikel 57, stk. 2, i nævnte forordning.

| (5) | Den i denne forordning fastsatte foranstaltning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Kvalitetspolitikken for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Den i denne forordning fastsatte foranstaltning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Kvalitetspolitikken for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Registreringen af betegnelsen »Carne de Morucha de Salamanca« (BGB) annulleres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. januar 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 af 18. december 2013 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 med hensyn til fastlæggelsen af EU-symboler for beskyttede oprindelsesbetegnelser, beskyttede geografiske betegnelser og garanterede traditionelle specialiteter og med hensyn til visse regler om oprindelse, visse procedureregler og visse yderligere overgangsbestemmelser (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17).

2

(3)  
  EUT C 201 af 24.6.2017, s. 5.

3

---

| 17.1.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 12/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 12/24

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2018/70

af 16. januar 2018

om ændring af bilag II, III og IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for ametoctradin, chlorpyrifos-methyl, cyproconazol, difenoconazol, fluazinam, flutriafol, prohexadion og natriumchlorid i eller på visse produkter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (1), særlig artikel 5, stk. 1, og artikel 14, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 fastsat maksimalgrænseværdier (i det følgende benævnt »MRL'er«) for fluazinam, flutriafol og prohexadion. Der er i bilag II og del B i bilag III til nævnte forordning fastsat MRL'er for chlorpyrifos-methyl. Der er i del A i bilag III til nævnte forordning fastsat MRL'er for ametoctradin, cyproconazol og difenoconazol. Der er ikke fastsat specifikke MRL'er for natriumchlorid, og stoffet er heller ikke opført i bilag IV til nævnte forordning, hvorfor standardværdien på 0,01 mg/kg, jf. forordningens artikel 18, stk. 1, litra b), finder anvendelse. |
| --- | --- |

(1)

Der er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 fastsat maksimalgrænseværdier (i det følgende benævnt »MRL'er«) for fluazinam, flutriafol og prohexadion. Der er i bilag II og del B i bilag III til nævnte forordning fastsat MRL'er for chlorpyrifos-methyl. Der er i del A i bilag III til nævnte forordning fastsat MRL'er for ametoctradin, cyproconazol og difenoconazol. Der er ikke fastsat specifikke MRL'er for natriumchlorid, og stoffet er heller ikke opført i bilag IV til nævnte forordning, hvorfor standardværdien på 0,01 mg/kg, jf. forordningens artikel 18, stk. 1, litra b), finder anvendelse.

| (2) | Der er i forbindelse med en procedure for godkendelse af anvendelse af et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder aktivstoffet ametoctradin, på »urter og spiselige blomster« indgivet en ansøgning i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005 om ændring af de gældende MRL'er. |
| --- | --- |

(2)

Der er i forbindelse med en procedure for godkendelse af anvendelse af et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder aktivstoffet ametoctradin, på »urter og spiselige blomster« indgivet en ansøgning i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005 om ændring af de gældende MRL'er.

| (3) | For så vidt angår chlorpyrifos-methyl er der indgivet en sådan ansøgning for kaki og granatæbler. For så vidt angår cyproconazol er der indgivet en sådan ansøgning for hjulkronefrø. For så vidt angår difenoconazol er der indgivet en sådan ansøgning for abrikoser, jordbær, hoveddannende Brassica, »hoved- og pluksalat og salatplanter«, bladbeder, »urter og spiselige blomster«, kardoner, selleri, porrer, rabarber, bælgfrugter, byg og »krydderier i form af rødder/jordstængler«. For så vidt angår fluazinam er der indgivet en sådan ansøgning for løg, skalotteløg og hvidløg. For så vidt angår prohexadion er der indgivet en sådan ansøgning for blommer. |
| --- | --- |

(3)

For så vidt angår chlorpyrifos-methyl er der indgivet en sådan ansøgning for kaki og granatæbler. For så vidt angår cyproconazol er der indgivet en sådan ansøgning for hjulkronefrø. For så vidt angår difenoconazol er der indgivet en sådan ansøgning for abrikoser, jordbær, hoveddannende Brassica, »hoved- og pluksalat og salatplanter«, bladbeder, »urter og spiselige blomster«, kardoner, selleri, porrer, rabarber, bælgfrugter, byg og »krydderier i form af rødder/jordstængler«. For så vidt angår fluazinam er der indgivet en sådan ansøgning for løg, skalotteløg og hvidløg. For så vidt angår prohexadion er der indgivet en sådan ansøgning for blommer.

| (4) | Der er i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2 og 4, i forordning (EF) nr. 396/2005 indgivet en ansøgning om anvendelse af flutriafol på humle. Ansøgeren hævder, at de godkendte anvendelser af stoffet på denne afgrøde i USA medfører højere restkoncentrationer end MRL'erne i forordning (EF) nr. 396/2005, og at det er nødvendigt at fastsætte en højere MRL for at undgå handelsbarrierer for importen af denne afgrøde. |
| --- | --- |

(4)

Der er i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2 og 4, i forordning (EF) nr. 396/2005 indgivet en ansøgning om anvendelse af flutriafol på humle. Ansøgeren hævder, at de godkendte anvendelser af stoffet på denne afgrøde i USA medfører højere restkoncentrationer end MRL'erne i forordning (EF) nr. 396/2005, og at det er nødvendigt at fastsætte en højere MRL for at undgå handelsbarrierer for importen af denne afgrøde.

| (5) | I overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EF) nr. 396/2005 har de berørte medlemsstater evalueret disse ansøgninger, og evalueringsrapporterne er sendt til Kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

I overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EF) nr. 396/2005 har de berørte medlemsstater evalueret disse ansøgninger, og evalueringsrapporterne er sendt til Kommissionen.

| (6) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) har vurderet ansøgningerne og vurderingsrapporterne, idet den især undersøgte risiciene for forbrugerne og, hvis det var relevant, for dyr, og afgivet begrundede udtalelser om de foreslåede MRL'er (2). Autoriteten har sendt udtalelserne til Kommissionen og medlemsstaterne og offentliggjort dem. |
| --- | --- |

(6)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) har vurderet ansøgningerne og vurderingsrapporterne, idet den især undersøgte risiciene for forbrugerne og, hvis det var relevant, for dyr, og afgivet begrundede udtalelser om de foreslåede MRL'er (2). Autoriteten har sendt udtalelserne til Kommissionen og medlemsstaterne og offentliggjort dem.

| (7) | For så vidt angår cyproconazol vurderede autoriteten en ansøgning med henblik på fastsættelse af en MRL for rapsfrø og afgav en begrundet udtalelse vedrørende den foreslåede MRL (3). I overensstemmelse med de gældende EU-retningslinjer for ekstrapolering af MRL'er bør MRL'en for hjulkronefrø fastsættes til samme MRL som den for rapsfrø. |
| --- | --- |

(7)

For så vidt angår cyproconazol vurderede autoriteten en ansøgning med henblik på fastsættelse af en MRL for rapsfrø og afgav en begrundet udtalelse vedrørende den foreslåede MRL (3). I overensstemmelse med de gældende EU-retningslinjer for ekstrapolering af MRL'er bør MRL'en for hjulkronefrø fastsættes til samme MRL som den for rapsfrø.

| (8) | For så vidt angår alle andre ansøgninger, konkluderede autoriteten, at alle datakrav var opfyldt, og at de ændringer af MRL'erne, som ansøgerne havde anmodet om, var acceptable med hensyn til forbrugersikkerheden på grundlag af en vurdering af forbrugereksponeringen for 27 specifikke europæiske forbrugergrupper. Der blev taget hensyn til de nyeste oplysninger om stoffernes toksikologiske egenskaber. Der kunne ikke påvises nogen risiko for, at det acceptable daglige indtag eller den akutte referencedosis overskrides, hverken ved livslang eksponering for disse stoffer gennem forbrug af alle fødevareprodukter, der kan indeholde dem, eller ved kortvarig eksponering gennem et højt forbrug af de pågældende produkter. |
| --- | --- |

(8)

For så vidt angår alle andre ansøgninger, konkluderede autoriteten, at alle datakrav var opfyldt, og at de ændringer af MRL'erne, som ansøgerne havde anmodet om, var acceptable med hensyn til forbrugersikkerheden på grundlag af en vurdering af forbrugereksponeringen for 27 specifikke europæiske forbrugergrupper. Der blev taget hensyn til de nyeste oplysninger om stoffernes toksikologiske egenskaber. Der kunne ikke påvises nogen risiko for, at det acceptable daglige indtag eller den akutte referencedosis overskrides, hverken ved livslang eksponering for disse stoffer gennem forbrug af alle fødevareprodukter, der kan indeholde dem, eller ved kortvarig eksponering gennem et højt forbrug af de pågældende produkter.

| (9) | Natriumchlorid er godkendt som et basisstof ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1529 (4). Anvendelsesbetingelserne for stoffet forventes ikke at føre til forekomst af restkoncentrationer i fødevarer eller foder, der kan udgøre en risiko for forbrugerne. Stoffet bør derfor optages i bilag IV til forordning (EF) nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(9)

Natriumchlorid er godkendt som et basisstof ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1529 (4). Anvendelsesbetingelserne for stoffet forventes ikke at føre til forekomst af restkoncentrationer i fødevarer eller foder, der kan udgøre en risiko for forbrugerne. Stoffet bør derfor optages i bilag IV til forordning (EF) nr. 396/2005.

| (10) | På baggrund af autoritetens begrundede udtalelser og under hensyntagen til alle relevante faktorer opfylder de ændringer af MRL'erne, som der er ansøgt om, kravene i artikel 14, stk. 2, i forordning (EF) nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(10)

På baggrund af autoritetens begrundede udtalelser og under hensyntagen til alle relevante faktorer opfylder de ændringer af MRL'erne, som der er ansøgt om, kravene i artikel 14, stk. 2, i forordning (EF) nr. 396/2005.

| (11) | Forordning (EF) nr. 396/2005 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(11)

Forordning (EF) nr. 396/2005 bør derfor ændres.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II, III og IV til forordning (EF) nr. 396/2005 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. januar 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  EFSA's videnskabelige rapporter foreligger online: http://www.efsa.europa.eu:

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for ametoctradin in herbs and edible flowers. EFSA Journal 2017;15(6):4869 [21 s.].

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for chlorpyrifos-methyl in kaki/Japanese persimmon and granate apple/pomegranate. EFSA Journal 2017;15(5):4838 [24 s.].

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for difenoconazole in various crops. EFSA Journal 2017;15(7):4893 [33 s.].

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fluazinam in onions, shallots and garlic. EFSA Journal 2017;15(7):4904 [22 s.].

EFSA Journal

Reasoned opinion on the setting of import tolerance for flutriafol in hops. EFSA Journal 2017;15(7):4875 [22 s.].

EFSA Journal

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for prohexadione (considered variant prohexadione-calcium) in plums. EFSA Journal 2017;15(6):4837 [20 s.].

EFSA Journal

(3)  Reasoned opinion on the modification of the existing MRLs for cyproconazole in rapeseed. EFSA Journal 2011;9(5):2187 [30 s.].

3

EFSA Journal

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1529 af 7. september 2017 om godkendelse af basisstoffet natriumchlorid, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (EUT L 232 af 8.9.2017, s. 1).

4

---

BILAG

I bilag II, III og IV til forordning (EF) nr. 396/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag II affattes kolonnerne vedrørende chlorpyrifos-methyl, fluazinam, flutriafol og prohexadion således:

  »Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)











  Kodenummer | Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som maksimalgrænseværdierne gælder for (1) | Chlorpyrifos-methyl (F) | Fluazinam (F) | Flutriafol | Prohexadion (prohexadion (syre) og salte deraf, udtrykt som prohexadion-calcium) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |
| 0100000 | FRUGTER, FRISKE ELLER FROSNE; TRÆNØDDER | | | | |
| 0110000 | Citrusfrugter | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0110010 | Grapefrugter | 0,05 (*1) | | | |
| 0110020 | Appelsiner | 0,5 | | | |
| 0110030 | Citroner | 0,3 | | | |
| 0110040 | Limefrugter | 0,05 (*1) | | | |
| 0110050 | Mandariner | 1 | | | |
| 0110990 | Andet | 0,05 (*1) | | | |
| 0120000 | Trænødder | 0,05 (*1) | 0,01 (*1) | 0,02 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0120010 | Mandler | | | | |
| 0120020 | Paranødder | | | | |
| 0120030 | Cashewnødder | | | | |
| 0120040 | Kastanjer | | | | |
| 0120050 | Kokosnødder | | | | |
| 0120060 | Hasselnødder | | | | |
| 0120070 | Macadamia | | | | |
| 0120080 | Pekannødder | | | | |
| 0120090 | Pinjekerner | | | | |
| 0120100 | Pistacienødder | | | | |
| 0120110 | Valnødder | | | | |
| 0120990 | Andet | | | | |
| 0130000 | Kernefrugter | 0,5 | | 0,4 (+) | 0,1 |
| 0130010 | Æbler | | 0,3 (+) | | |
| 0130020 | Pærer | | 0,3 (+) | | |
| 0130030 | Kvæder | | 0,01 (*1) | | |
| 0130040 | Mispel | (*2) | 0,01 (*1) | | |
| 0130050 | Japanmispel/loquat | (*2) | 0,01 (*1) | | |
| 0130990 | Andet | | 0,01 (*1) | | |
| 0140000 | Stenfrugter | | 0,01 (*1) | | |
| 0140010 | Abrikoser | 0,05 (*1) | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0140020 | Kirsebær (søde) | 0,05 (*1) | | 1 | 0,4 |
| 0140030 | Ferskner | 0,5 | | 0,6 | 0,01 (*1) |
| 0140040 | Blommer | 0,05 (*1) | | 0,4 | 0,05 |
| 0140990 | Andet | 0,05 (*1) | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0150000 | Bær og små frugter | | | | |
| 0151000 | a) | Druer |

1)

I bilag II affattes kolonnerne vedrørende chlorpyrifos-methyl, fluazinam, flutriafol og prohexadion således:

»Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)

Kodenummer

Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som maksimalgrænseværdierne gælder for (1)

Chlorpyrifos-methyl (F)

Fluazinam (F)

Flutriafol

Prohexadion (prohexadion (syre) og salte deraf, udtrykt som prohexadion-calcium)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

0100000

FRUGTER, FRISKE ELLER FROSNE; TRÆNØDDER

0110000

Citrusfrugter

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0110010

Grapefrugter

0,05 (*1)

0110020

Appelsiner

0,5

0110030

Citroner

0,3

0110040

Limefrugter

0,05 (*1)

0110050

Mandariner

1

0110990

Andet

0,05 (*1)

0120000

Trænødder

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0120010

Mandler

0120020

Paranødder

0120030

Cashewnødder

0120040

Kastanjer

0120050

Kokosnødder

0120060

Hasselnødder

0120070

Macadamia

0120080

Pekannødder

0120090

Pinjekerner

0120100

Pistacienødder

0120110

Valnødder

0120990

Andet

0130000

Kernefrugter

0,5

0,4 (+)

0,1

0130010

Æbler

0,3 (+)

0130020

Pærer

0,3 (+)

0130030

Kvæder

0,01 (*1)

0130040

Mispel

(*2)

0,01 (*1)

0130050

Japanmispel/loquat

(*2)

0,01 (*1)

0130990

Andet

0,01 (*1)

0140000

Stenfrugter

0,01 (*1)

0140010

Abrikoser

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0140020

Kirsebær (søde)

0,05 (*1)

1

0,4

0140030

Ferskner

0,5

0,6

0,01 (*1)

0140040

Blommer

0,05 (*1)

0,4

0,05

0140990

Andet

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0150000

Bær og små frugter

0151000

a)

0,2

0,01 (*1)

0151010

Spisedruer

0,01 (*1) (+)

0,8

0151020

Druer til vinfremstilling

3 (+)

1,5 (+)

0152000

| b) | Jordbær |
| --- | --- |

b)

0,5

0,01 (*1)

1,5

0,15

0153000

| c) | Stængelfrugter |
| --- | --- |

c)

0,05 (*1)

0,01 (*1) (+)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0153010

Brombær

0153020

Korbær

0153030

Hindbær (gule og røde)

0153990

Andet

0154000

| d) | Andre små frugter og bær |
| --- | --- |

d)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0154010

Blåbær

3

0154020

Tranebær

0,01 (*1)

0154030

Solbær og ribs (hvide, røde og sorte)

0,01 (*1)

0154040

Stikkelsbær (gule, grønne og røde)

0,01 (*1)

0154050

Hyben

(*2)

0,01 (*1)

0154060

Morbær (hvide og sorte)

(*2)

0,01 (*1)

0154070

Azarolhvidtjørn/middelhavsmispel

(*2)

0,01 (*1)

0154080

Hyldebær

(*2)

0,01 (*1)

0154990

Andet

0,01 (*1)

0160000

Diverse frugter med:

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161000

| a) | spiselig skræl |
| --- | --- |

a)

0,01 (*1)

0161010

Dadler

0,05 (*1)

0161020

Figner

0,05 (*1)

0161030

Spiseoliven

0,05 (*1)

0161040

Kumquat

0,05 (*1)

0161050

Stjernefrugter/karamboler

(*2)

0161060

Alm. kaki/daddelblommer/sharonfrugter

(*2)

0161070

Jambolanablommer/jambolan

(*2)

0161990

Andet

0,05 (*1)

0162000

| b) | ikke spiselig skræl, små |
| --- | --- |

b)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0162010

Kiwifrugter (gule, grønne og røde)

0162020

Litchi/litchiblommer

0162030

Passionsfrugter/vandcitron

0162040

Ægte figenkaktus/kaktusfigner

(*2)

0162050

Stjerneæbler

(*2)

0162060

Amerikansk kaki/Virginia kaki

(*2)

0162990

Andet

0163000

| c) | ikke spiselig skræl, store |
| --- | --- |

c)

0163010

Avocadoer

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163020

Bananer

0,05 (*1)

0,3

0163030

Mangofrugter

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163040

Papajaer

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163050

Granatæbler

0,3

0,01 (*1)

0163060

Cherimoya

(*2)

0,01 (*1)

0163070

Guavaer

(*2)

0,01 (*1)

0163080

Ananas

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163090

Brødfrugter

(*2)

0,01 (*1)

0163100

Durianfrugter

(*2)

0,01 (*1)

0163110

Pigget annona/guanabana

(*2)

0,01 (*1)

0163990

Andet

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0200000

GRØNTSAGER, FRISKE eller FROSNE

0210000

Rod- og knoldgrøntsager

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0211000

| a) | Kartofler |
| --- | --- |

a)

0,02

0,01 (*1)

0212000

| b) | Tropiske rod- og knoldgrøntsager |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0212010

Maniokker

0212020

Batater, søde kartofler

0212030

Yams

0212040

Salepmaranta

(*2)

0212990

Andet

0213000

| c) | Andre rod- og knoldgrøntsager undtagen sukkerroer |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

0213010

Rødbeder

0,06 (+)

0213020

Gulerødder

0,01 (*1)

0213030

Knoldselleri

0,01 (*1)

0213040

Peberrod

0,01 (*1)

0213050

Jordskokker

0,01 (*1)

0213060

Pastinakker

0,01 (*1)

0213070

Persillerod

0,01 (*1)

0213080

Radiser

0,01 (*1)

0213090

Havrerod

0,01 (*1)

0213100

Kålroer

0,01 (*1)

0213110

Majroer

0,01 (*1)

0213990

Andet

0,01 (*1)

0220000

Løg

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0220010

Hvidløg

0,06

0220020

Kepaløg

0,06

0220030

Skalotteløg

0,06

0220040

Forårsløg/springløg/grønne løg og pibeløg

0,01 (*1)

0220990

Andet

0,01 (*1)

0230000

Frugtgrøntsager

0,01 (*1)

0231000

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

0,5

0231010

Tomater

0,3

0,8

0231020

Sød peberfrugt

0,01 (*1)

1

0231030

Auberginer/ægplanter

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231040

Okra/lady's fingers

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231990

Andet

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0232000

| b) | Cucurbitae med spiselig skræl |
| --- | --- |

b)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,15

0232010

Agurker

0232020

Drueagurker/asieagurker

0232030

Courgetter

0232990

Andet

0233000

| c) | Cucurbitae med ikke spiselig skræl |
| --- | --- |

c)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0233010

Meloner

0,2 (+)

0233020

Græskar

0,01 (*1)

0233030

Vandmeloner

0,2 (+)

0233990

Andet

0,01 (*1)

0234000

| d) | Sukkermajs |
| --- | --- |

d)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0239000

| e) | Andre frugtgrøntsager |
| --- | --- |

e)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0240000

Kål (undtagen kålrødder og spæde brassicablade)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0241000

| a) | Blomsterkål |
| --- | --- |

a)

0241010

Broccoli

0241020

Blomkål

0241990

Andet

0242000

| b) | Hoveddannende Brassica |
| --- | --- |

b)

0242010

Rosenkål

0242020

Hovedkål

0242990

Andet

0243000

| c) | Bladkål |
| --- | --- |

c)

0243010

Kinakål/pe-tsai

0243020

Grønkål/kokål

0243990

Andet

0244000

| d) | Kålrabi |
| --- | --- |

d)

0250000

Bladgrøntsager, urter og spiselige blomster

0,05 (*1)

0251000

| a) | Hoved- og pluksalat og salatplanter |
| --- | --- |

a)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0251010

Vårsalat/tandfri vårsalat/feldsalat

0,01 (*1)

0251020

Havesalat

1,5

0251030

Bredbladet endivie

0,01 (*1)

0251040

Havekarse og andre spirer og skud

0,01 (*1)

0251050

Langskulpet vinterkarse

(*2)

0,01 (*1)

0251060

Salatsennep/rucola

0,01 (*1)

0251070

Rød sennep

(*2)

0,01 (*1)

0251080

Spæde blade (herunder af Brassica-arter)

0,01 (*1)

0251990

Andet

0,01 (*1)

0252000

| b) | Spinat og lignende blade |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0252010

Spinat

0252020

Portulakker

(*2)

0252030

Bladbeder

0252990

Andet

0253000

| c) | Vindrueblade og blade af lignende arter |
| --- | --- |

c)

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0254000

| d) | Brøndkarse |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0255000

| e) | Julesalat/alm. cikorie |
| --- | --- |

e)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0256000

| f) | Urter og spiselige blomster |
| --- | --- |

f)

0,05 (*1)

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0256010

Kørvel

0256020

Purløg

0256030

Selleriblade

0256040

Persille

0256050

Salvie

(*2)

0256060

Rosmarin

(*2)

0256070

Timian

(*2)

0256080

Basilikum og spiselige blomster

(*2)

0256090

Laurbærblade

(*2)

0256100

Estragon

(*2)

0256990

Andet

0260000

Bælgplanter

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0260010

Bønner (med bælg)

0260020

Bønner (uden bælg)

0260030

Ærter (med bælg)

0260040

Ærter (uden bælg)

0260050

Linser

0260990

Andet

0270000

Stængelgrøntsager

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0270010

Alm. asparges

0270020

Kardoner/spanske artiskokker

0270030

Bladselleri

0270040

Knoldfennikel

0270050

Artiskokker

0270060

Porrer

0270070

Rabarber

0270080

Bambusskud

(*2)

0270090

Palmehjerter

(*2)

0270990

Andet

0280000

Svampe, mosser og laver

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0280010

Dyrkede svampe

0280020

Vilde svampe

0280990

Mosser og laver

0290000

Alger og prokaryote organismer

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0300000

BÆLGFRUGTER

0,05 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0300010

Bønner

(+)

0300020

Linser

0300030

Ærter

0300040

Lupiner/lupinbønner

0300990

Andet

0400000

OLIEHOLDIGE FRØ OG FRUGTER

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0401000

Olieholdige frø

0401010

Hørfrø

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401020

Jordnødder

0,15

0,9

0401030

Valmuefrø

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401040

Sesamfrø

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401050

Solsikkefrø

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401060

Rapsfrø

0,5

0,01 (*1)

0401070

Sojabønner

0,4

0,01 (*1)

0401080

Sennepsfrø

0,5

0,01 (*1)

0401090

Bomuldsfrø

0,5

0,01 (*1)

0401100

Græskarfrø

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401110

Saflorfrø

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401120

Hjulkronefrø

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401130

Sæddodderfrø

(*2)

0,5

0,01 (*1)

0401140

Hampfrø

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401150

Kristpalmefrø

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401990

Andet

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0402000

Olieholdige frugter

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0402010

Oliven til oliefremstilling

0402020

Oliepalmekerner

(*2)

0402030

Frugt fra oliepalmer

(*2)

0402040

Kapok

(*2)

0402990

Andet

0500000

KORN

3

0,02 (*1)

0500010

Byg

0,15

0,1

0500020

Boghvede og andre pseudokornarter

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500030

Majs

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500040

Alm. hirse

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500050

Havre

0,01 (*1)

0,1

0500060

Ris

1,5 (+)

0,02 (*1)

0500070

Rug

0,15

0,1

0500080

Alm. durra/sorghum

1,5

0,02 (*1)

0500090

Hvede

0,15

0,1

0500990

Andet

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0600000

TE, KAFFE, URTEUDTRÆK, KAKAO OG JOHANNESBRØD

0,05 (*1)

0610000

Te

0,1 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0620000

Kaffebønner

(*2)

0,1 (*1)

0,15

0630000

Urteudtræk fra

(*2)

0,05 (*1)

0631000

| a) | blomster |
| --- | --- |

a)

(*2)

0,1 (*1)

0631010

Kamille

(*2)

0631020

Hibiscus/rosella

(*2)

0631030

Roser

(*2)

0631040

Jasmin

(*2)

0631050

Lind

(*2)

0631990

Andet

(*2)

0632000

| b) | blade og urter |
| --- | --- |

b)

(*2)

0,1 (*1)

0632010

Jordbær

(*2)

0632020

Rooibos

(*2)

0632030

Maté/paraguaykristtorn

(*2)

0632990

Andet

(*2)

0633000

| c) | rødder |
| --- | --- |

c)

(*2)

3 (+)

0633010

Baldrian

(*2)

0633020

Ginseng

(*2)

0633990

Andet

(*2)

0639000

| d) | andre dele af planten |
| --- | --- |

d)

(*2)

0,1 (*1)

0640000

Kakaobønner

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0650000

Karob/johannesbrød

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0700000

HUMLE

0,1 (*1)

0,1 (*1)

20

0,01 (*1)

0800000

KRYDDERIER

(*2)

0810000

Krydderier i form af frø

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0810010

Anis/ægte anis

(*2)

0810020

Sortkommen

(*2)

0810030

Selleri

(*2)

0810040

Koriander

(*2)

0810050

Spidskommen

(*2)

0810060

Dild

(*2)

0810070

Fennikel

(*2)

0810080

Bukkehorn

(*2)

0810090

Muskat

(*2)

0810990

Andet

(*2)

0820000

Krydderier i form af frugter

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0820010

Allehånde

(*2)

0820020

Sichuanpeber

(*2)

0820030

Kommen

(*2)

0820040

Kardemomme

(*2)

0820050

Enebær

(*2)

0820060

Peberkorn (grønne, hvide og sorte)

(*2)

0820070

Vanilje

(*2)

0820080

Tamarinde

(*2)

0820990

Andet

(*2)

0830000

Krydderier i form af bark

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0830010

Kanel

(*2)

0830990

Andet

(*2)

0840000

Krydderier i form af rødder/jordstængler

(*2)

0840010

Lakrids

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840020

Ingefær

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840030

Gurkemeje/curcuma

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840040

Peberrod

(*2)

(+)

(+)

(+)

0840990

Andet

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850000

Krydderier i form af knopper

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850010

Kryddernellike

(*2)

0850020

Kapers

(*2)

0850990

Andet

(*2)

0860000

Krydderier i form af blomstergrifler/støvfang

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0860010

Safrankrokus

(*2)

0860990

Andet

(*2)

0870000

Krydderier i form af frøkapper

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0870010

Muskatblomme

(*2)

0870990

Andet

(*2)

0900000

SUKKERPLANTER

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0900010

Sukkerroerødder

(*2)

0,06

0900020

Sukkerrør

(*2)

0,01 (*1)

0900030

Cikorierødder

(*2)

0,01 (*1)

0900990

Andet

(*2)

0,01 (*1)

1000000

ANIMALSKE PRODUKTER - LANDDYR

1010000

Væv fra

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1011000

| a) | svin |
| --- | --- |

a)

1011010

Muskel

0,01 (*1)

1011020

Fedtvæv

0,01 (*1)

1011030

Lever

0,1 (+)

1011040

Nyre

0,01 (*1)

1011050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,01 (*1)

1011990

Andet

0,01 (*1)

1012000

| b) | kvæg |
| --- | --- |

b)

1012010

Muskel

0,01 (*1)

1012020

Fedtvæv

0,01 (*1)

1012030

Lever

0,3 (+)

1012040

Nyre

0,01 (*1)

1012050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,01 (*1)

1012990

Andet

0,01 (*1)

1013000

| c) | får |
| --- | --- |

c)

1013010

Muskel

0,01 (*1)

1013020

Fedtvæv

0,01 (*1)

1013030

Lever

0,3 (+)

1013040

Nyre

0,01 (*1)

1013050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,01 (*1)

1013990

Andet

0,01 (*1)

1014000

| d) | geder |
| --- | --- |

d)

1014010

Muskel

0,01 (*1)

1014020

Fedtvæv

0,01 (*1)

1014030

Lever

0,3 (+)

1014040

Nyre

0,01 (*1)

1014050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,01 (*1)

1014990

Andet

0,01 (*1)

1015000

| e) | dyr af hestefamilien |
| --- | --- |

e)

(*2)

1015010

Muskel

(*2)

0,01 (*1)

1015020

Fedtvæv

(*2)

0,01 (*1)

1015030

Lever

(*2)

0,3 (+)

1015040

Nyre

(*2)

0,01 (*1)

1015050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

(*2)

0,01 (*1)

1015990

Andet

(*2)

0,01 (*1)

1016000

| f) | fjerkræ |
| --- | --- |

f)

1016010

Muskel

0,01 (*1)

1016020

Fedtvæv

0,01 (*1)

1016030

Lever

0,03

1016040

Nyre

0,03

1016050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,03

1016990

Andet

0,01 (*1)

1017000

| g) | andre opdrættede landdyr |
| --- | --- |

g)

(*2)

1017010

Muskel

(*2)

0,01 (*1)

1017020

Fedtvæv

(*2)

0,01 (*1)

1017030

Lever

(*2)

0,3 (+)

1017040

Nyre

(*2)

0,01 (*1)

1017050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

(*2)

0,01 (*1)

1017990

Andet

(*2)

0,01 (*1)

1020000

Mælk

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1020010

Kvæg

1020020

Får

1020030

Geder

1020040

Heste

1020990

Andet

1030000

Fugleæg

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1030010

Kyllinger

1030020

Ænder

(*2)

1030030

Gæs

(*2)

1030040

Vagtler

(*2)

1030990

Andet

(*2)

1040000

Honning og andre biavlsprodukter

(*2)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

1050000

Padder og krybdyr

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1060000

Hvirvelløse landdyr

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1070000

Vildtlevende landlevende hvirveldyr

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

| (F) | = | Fedtopløselig |
| --- | --- | --- |

(F)

=

Fedtopløselig

Fluazinam (F)

| (+) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om arten af restkoncentrationer i forarbejdede varer ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 18. oktober 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.







  0130010 | Æbler |
| --- | --- | --- |
| 0130020 | Pærer |

(+)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om arten af restkoncentrationer i forarbejdede varer ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 18. oktober 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.

0130010

Æbler

0130020

Pærer

| (+) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at en række oplysninger om restkoncentrationstest ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 18. oktober 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.







  0151010 | Spisedruer |
| --- | --- | --- |

(+)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at en række oplysninger om restkoncentrationstest ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 18. oktober 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.

0151010

Spisedruer

| (+) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om arten af restkoncentrationer i forarbejdede varer ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 18. oktober 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.







  0151020 | Druer til vinfremstilling |
| --- | --- | --- |

(+)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om arten af restkoncentrationer i forarbejdede varer ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 18. oktober 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.

0151020

Druer til vinfremstilling

| (+) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at en række oplysninger om restkoncentrationstest ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 18. oktober 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.







  0153000 | c) | Stængelfrugter |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at en række oplysninger om restkoncentrationstest ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 18. oktober 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.

0153000

c)

0153010

Brombær

0153020

Korbær

0153030

Hindbær (gule og røde)

0300010

Bønner

| (+) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om analysemetoder ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 18. oktober 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.







  0633000 | c) | Rødder |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om analysemetoder ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 18. oktober 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.

0633000

c)

0633010

Baldrian

0633020

Ginseng

| (+) | Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.







  0840040 | Peberrod |
| --- | --- | --- |

(+)

Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.

0840040

Peberrod

Flutriafol

| (+) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om arten af restkoncentrationer i forarbejdede varer ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 27. januar 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.







  0130000 | Kernefrugter |
| --- | --- | --- |
| 0130010 | Æbler |
| 0130020 | Pærer |
| 0130030 | Kvæder |
| 0130040 | Mispel |
| 0130050 | Japanmispel/loquat |
| 0130990 | Andet |
| 0151020 | Druer til vinfremstilling |

(+)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om arten af restkoncentrationer i forarbejdede varer ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 27. januar 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.

0130000

Kernefrugter

0130010

Æbler

0130020

Pærer

0130030

Kvæder

0130040

Mispel

0130050

Japanmispel/loquat

0130990

Andet

0151020

Druer til vinfremstilling

| (+) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at en række oplysninger om restkoncentrationstest ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 27. januar 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.







  0213010 | Rødbeder |
| --- | --- | --- |
| 0233010 | Meloner |
| 0233030 | Vandmeloner |
| 0500060 | Ris |

(+)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at en række oplysninger om restkoncentrationstest ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 27. januar 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.

0213010

Rødbeder

0233010

Meloner

0233030

Vandmeloner

0500060

Ris

| (+) | Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.







  0840040 | Peberrod |
| --- | --- | --- |

(+)

Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.

0840040

Peberrod

| (+) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om lagringsbetingelserne for stikprøverne fra fodringsforsøgene ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 27. januar 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.







  1011030 | Lever |
| --- | --- | --- |

(+)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om lagringsbetingelserne for stikprøverne fra fodringsforsøgene ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 27. januar 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.

1011030

Lever

| (+) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om drøvtyggeres metabolisme og lagringsbetingelserne for stikprøverne fra fodringsforsøgene ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 27. januar 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.







  1012030 | Lever |
| --- | --- | --- |
| 1013030 | Lever |
| 1014030 | Lever |

(+)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om drøvtyggeres metabolisme og lagringsbetingelserne for stikprøverne fra fodringsforsøgene ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 27. januar 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.

1012030

Lever

1013030

Lever

1014030

Lever

| (+) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om lagringsbetingelserne for stikprøverne fra fodringsforsøgene ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 27. januar 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.







  1015030 | Lever |
| --- | --- | --- |

(+)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om lagringsbetingelserne for stikprøverne fra fodringsforsøgene ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 27. januar 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.

1015030

Lever

| (+) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om drøvtyggeres metabolisme og lagringsbetingelserne for stikprøverne fra fodringsforsøgene ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 27. januar 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.







  1017030 | Lever |
| --- | --- | --- |

(+)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har påpeget, at visse oplysninger om drøvtyggeres metabolisme og lagringsbetingelserne for stikprøverne fra fodringsforsøgene ikke foreligger. Når Kommissionen tager MRL'en op til revision, vil den tage hensyn til de i første punktum omhandlede oplysninger, hvis de foreligger senest den 27. januar 2018, eller, hvis oplysningerne ikke foreligger på nævnte tidspunkt, tage hensyn til, at oplysningerne ikke foreligger.

1017030

Lever

Prohexadion (prohexadion (syre) og salte deraf, udtrykt som prohexadion-calcium)

| (+) | Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.







  0840040 | Peberrod« |
| --- | --- | --- |

(+)

Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.

0840040

Peberrod«

| 2) | I bilag III foretages følgende ændringer:






  a) | I del A affattes kolonnerne vedrørende ametoctradin, cyproconazol og difenoconazol således:

  »Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)










  Kodenummer | Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som maksimalgrænseværdierne gælder for (2) | Ametoctradin (R) | Cyproconazol (F) | Difenoconazol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | FRUGTER, FRISKE ELLER FROSNE; TRÆNØDDER | | | |
| 0110000 | Citrusfrugter | 0,01 (*3) | 0,05 (*3) | 0,6 |
| 0110010 | Grapefrugter | | | |
| 0110020 | Appelsiner | | | |
| 0110030 | Citroner | | | |
| 0110040 | Limefrugter | | | |
| 0110050 | Mandariner | | | |
| 0110990 | Andet | | | |
| 0120000 | Trænødder | 0,01 (*3) | 0,05 (*3) | 0,05 (*3) |
| 0120010 | Mandler | | | |
| 0120020 | Paranødder | | | |
| 0120030 | Cashewnødder | | | |
| 0120040 | Kastanjer | | | |
| 0120050 | Kokosnødder | | | |
| 0120060 | Hasselnødder | | | |
| 0120070 | Macadamia | | | |
| 0120080 | Pekannødder | | | |
| 0120090 | Pinjekerner | | | |
| 0120100 | Pistacienødder | | | |
| 0120110 | Valnødder | | | |
| 0120990 | Andet | | | |
| 0130000 | Kernefrugter | 0,01 (*3) | 0,1 | 0,8 |
| 0130010 | Æbler | | | |
| 0130020 | Pærer | | | |
| 0130030 | Kvæder | | | |
| 0130040 | Mispel | | | |
| 0130050 | Japanmispel/loquat | | | |
| 0130990 | Andet | | | |
| 0140000 | Stenfrugter | 0,01 (*3) | | |
| 0140010 | Abrikoser | | 0,1 | 0,7 |
| 0140020 | Kirsebær (søde) | | 0,1 | 0,3 |
| 0140030 | Ferskner | | 0,1 | 0,5 |
| 0140040 | Blommer | | 0,05 (*3) | 0,5 |
| 0140990 | Andet | | 0,05 (*3) | 0,1 |
| 0150000 | Bær og små frugter | | | |
| 0151000 | a) | Druer |

2)

I bilag III foretages følgende ændringer:

a)

I del A affattes kolonnerne vedrørende ametoctradin, cyproconazol og difenoconazol således:

»Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)

Kodenummer

Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som maksimalgrænseværdierne gælder for (2)

Ametoctradin (R)

Cyproconazol (F)

Difenoconazol

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

FRUGTER, FRISKE ELLER FROSNE; TRÆNØDDER

0110000

Citrusfrugter

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,6

0110010

Grapefrugter

0110020

Appelsiner

0110030

Citroner

0110040

Limefrugter

0110050

Mandariner

0110990

Andet

0120000

Trænødder

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0120010

Mandler

0120020

Paranødder

0120030

Cashewnødder

0120040

Kastanjer

0120050

Kokosnødder

0120060

Hasselnødder

0120070

Macadamia

0120080

Pekannødder

0120090

Pinjekerner

0120100

Pistacienødder

0120110

Valnødder

0120990

Andet

0130000

Kernefrugter

0,01 (*3)

0,1

0,8

0130010

Æbler

0130020

Pærer

0130030

Kvæder

0130040

Mispel

0130050

Japanmispel/loquat

0130990

Andet

0140000

Stenfrugter

0,01 (*3)

0140010

Abrikoser

0,1

0,7

0140020

Kirsebær (søde)

0,1

0,3

0140030

Ferskner

0,1

0,5

0140040

Blommer

0,05 (*3)

0,5

0140990

Andet

0,05 (*3)

0,1

0150000

Bær og små frugter

0151000

a)

6

0,2

3

0151010

Spisedruer

0151020

Druer til vinfremstilling

0152000

| b) | Jordbær |
| --- | --- |

b)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0153000

| c) | Stængelfrugter |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0153010

Brombær

1,5

0153020

Korbær

0,1

0153030

Hindbær (gule og røde)

1,5

0153990

Andet

0,1

0154000

| d) | Andre små frugter og bær |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0154010

Blåbær

0,1

0154020

Tranebær

0,1

0154030

Solbær og ribs (hvide, røde og sorte)

0,2

0154040

Stikkelsbær (gule, grønne og røde)

0,1

0154050

Hyben

0,1

0154060

Morbær (hvide og sorte)

0,1

0154070

Azarolhvidtjørn/middelhavsmispel

0,8

0154080

Hyldebær

0,1

0154990

Andet

0,1

0160000

Diverse frugter med:

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0161000

| a) | spiselig skræl |
| --- | --- |

a)

0161010

Dadler

0,1

0161020

Figner

0,1

0161030

Spiseoliven

2

0161040

Kumquat

0,6

0161050

Stjernefrugter/karamboler

0,1

0161060

Alm. kaki/daddelblommer/sharonfrugter

0,8

0161070

Jambolanablommer/jambolan

0,1

0161990

Andet

0,1

0162000

| b) | ikke spiselig skræl, små |
| --- | --- |

b)

0,1

0162010

Kiwifrugter (gule, grønne og røde)

0162020

Litchi/litchiblommer

0162030

Passionsfrugter/vandcitron

0162040

Ægte figenkaktus/kaktusfigner

0162050

Stjerneæbler

0162060

Amerikansk kaki/Virginia kaki

0162990

Andet

0163000

| c) | ikke spiselig skræl, store |
| --- | --- |

c)

0163010

Avocadoer

0,6

0163020

Bananer

0,1

0163030

Mangofrugter

0,1

0163040

Papajaer

0,2

0163050

Granatæbler

0,1

0163060

Cherimoya

0,1

0163070

Guavaer

0,1

0163080

Ananas

0,1

0163090

Brødfrugter

0,1

0163100

Durianfrugter

0,1

0163110

Pigget annona/guanabana

0,1

0163990

Andet

0,1

0200000

GRØNTSAGER, FRISKE eller FROSNE

0210000

Rod- og knoldgrøntsager

0,05 (*3)

0211000

| a) | Kartofler |
| --- | --- |

a)

0,05

0,1

0212000

| b) | Tropiske rod- og knoldgrøntsager |
| --- | --- |

b)

0,05

0,1

0212010

Maniokker

0212020

Batater, søde kartofler

0212030

Yams

0212040

Salepmaranta

0212990

Andet

0213000

| c) | Andre rod- og knoldgrøntsager undtagen sukkerroer |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0213010

Rødbeder

0,4

0213020

Gulerødder

0,4

0213030

Knoldselleri

2

0213040

Peberrod

0,4

0213050

Jordskokker

0,4

0213060

Pastinakker

0,4

0213070

Persillerod

0,4

0213080

Radiser

0,4

0213090

Havrerod

0,4

0213100

Kålroer

0,4

0213110

Majroer

0,4

0213990

Andet

0,4

0220000

Løg

0,05 (*3)

0220010

Hvidløg

1,5

0,5

0220020

Kepaløg

1,5

0,5

0220030

Skalotteløg

1,5

0,5

0220040

Forårsløg/springløg/grønne løg og pibeløg

5

9

0220990

Andet

0,01 (*3)

0,5

0230000

Frugtgrøntsager

0,05 (*3)

0231000

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

0231010

Tomater

2

2

0231020

Sød peberfrugt

2

0,8

0231030

Auberginer/ægplanter

1,5

0,6

0231040

Okra/lady's fingers

1,5

0,05 (*3)

0231990

Andet

1,5

0,05 (*3)

0232000

| b) | Cucurbitae med spiselig skræl |
| --- | --- |

b)

0,3

0232010

Agurker

2

0232020

Drueagurker/asieagurker

3

0232030

Courgetter

3

0232990

Andet

3

0233000

| c) | Cucurbitae med ikke spiselig skræl |
| --- | --- |

c)

3

0,2

0233010

Meloner

0233020

Græskar

0233030

Vandmeloner

0233990

Andet

0234000

| d) | Sukkermajs |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0239000

| e) | Andre frugtgrøntsager |
| --- | --- |

e)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0240000

Kål (undtagen kålrødder og spæde brassicablade)

0,05 (*3)

0241000

| a) | Blomsterkål |
| --- | --- |

a)

0241010

Broccoli

6

1

0241020

Blomkål

0,01 (*3)

0,2

0241990

Andet

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0242000

| b) | Hoveddannende Brassica |
| --- | --- |

b)

0,3

0242010

Rosenkål

0,01 (*3)

0242020

Hovedkål

15

0242990

Andet

0,01 (*3)

0243000

| c) | Bladkål |
| --- | --- |

c)

2

0243010

Kinakål/pe-tsai

60

0243020

Grønkål/kokål

0,01 (*3)

0243990

Andet

0,01 (*3)

0244000

| d) | Kålrabi |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0250000

Bladgrøntsager, urter og spiselige blomster

0251000

| a) | Hoved- og pluksalat og salatplanter |
| --- | --- |

a)

0251010

Vårsalat/tandfri vårsalat/feldsalat

50

5

7

0251020

Havesalat

40

0,05 (*3)

4

0251030

Bredbladet endivie

40

0,05 (*3)

0,8

0251040

Havekarse og andre spirer og skud

40

0,05 (*3)

4

0251050

Langskulpet vinterkarse

40

0,05 (*3)

4

0251060

Salatsennep/rucola

40

0,05 (*3)

2

0251070

Rød sennep

40

0,05 (*3)

4

0251080

Spæde blade (herunder af Brassica-arter)

40

0,05 (*3)

4

0251990

Andet

0,01 (*3)

0,05 (*3)

4

0252000

| b) | Spinat og lignende blade |
| --- | --- |

b)

60

0,05 (*3)

0252010

Spinat

2

0252020

Portulakker

2

0252030

Bladbeder

4

0252990

Andet

0,05 (*3)

0253000

| c) | Vindrueblade og blade af lignende arter |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0254000

| d) | Brøndkarse |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0255000

| e) | Julesalat/alm. cikorie |
| --- | --- |

e)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,08

0256000

| f) | Urter og spiselige blomster |
| --- | --- |

f)

20

0,05 (*3)

0256010

Kørvel

10

0256020

Purløg

4

0256030

Selleriblade

10

0256040

Persille

10

0256050

Salvie

4

0256060

Rosmarin

4

0256070

Timian

4

0256080

Basilikum og spiselige blomster

10

0256090

Laurbærblade

4

0256100

Estragon

4

0256990

Andet

4

0260000

Bælgplanter

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0260010

Bønner (med bælg)

1

0260020

Bønner (uden bælg)

1

0260030

Ærter (med bælg)

1

0260040

Ærter (uden bælg)

1

0260050

Linser

0,05 (*3)

0260990

Andet

0,05 (*3)

0270000

Stængelgrøntsager

0270010

Alm. asparges

0,01 (*3)

0,1

0,05 (*3)

0270020

Kardoner/spanske artiskokker

0,01 (*3)

0,05 (*3)

7

0270030

Bladselleri

20

0,2

7

0270040

Knoldfennikel

20

0,05 (*3)

5

0270050

Artiskokker

0,01 (*3)

0,1

1

0270060

Porrer

5

0,05 (*3)

0,6

0270070

Rabarber

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0270080

Bambusskud

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0270090

Palmehjerter

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0270990

Andet

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0280000

Svampe, mosser og laver

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0280010

Dyrkede svampe

0280020

Vilde svampe

0280990

Mosser og laver

0290000

Alger og prokaryote organismer

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0300000

BÆLGFRUGTER

0,01 (*3)

0,08

0300010

Bønner

0,06

0300020

Linser

0,06

0300030

Ærter

0,1

0300040

Lupiner/lupinbønner

0,06

0300990

Andet

0,06

0400000

OLIEHOLDIGE FRØ OG FRUGTER

0,01 (*3)

0401000

Olieholdige frø

0401010

Hørfrø

0,05 (*3)

0,2

0401020

Jordnødder

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401030

Valmuefrø

0,4

0,05 (*3)

0401040

Sesamfrø

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401050

Solsikkefrø

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401060

Rapsfrø

0,4

0,5

0401070

Sojabønner

0,07

0,1

0401080

Sennepsfrø

0,4

0,2

0401090

Bomuldsfrø

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401100

Græskarfrø

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401110

Saflorfrø

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401120

Hjulkronefrø

0,4

0,05 (*3)

0401130

Sæddodderfrø

0,4

0,05 (*3)

0401140

Hampfrø

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401150

Kristpalmefrø

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401990

Andet

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0402000

Olieholdige frugter

0,05 (*3)

0402010

Oliven til oliefremstilling

2

0402020

Oliepalmekerner

0,05 (*3)

0402030

Frugt fra oliepalmer

0,05 (*3)

0402040

Kapok

0,05 (*3)

0402990

Andet

0,05 (*3)

0500000

KORN

0,01 (*3)

0500010

Byg

0,2

0,3

0500020

Boghvede og andre pseudokornarter

0,1

0,05 (*3)

0500030

Majs

0,1

0,05 (*3)

0500040

Alm. hirse

0,1

0,05 (*3)

0500050

Havre

0,2

0,05 (*3)

0500060

Ris

0,1

3

0500070

Rug

0,1

0,1

0500080

Alm. durra/sorghum

0,1

0,05 (*3)

0500090

Hvede

0,1

0,1

0500990

Andet

0,1

0,05 (*3)

0600000

TE, KAFFE, URTEUDTRÆK, KAKAO OG JOHANNESBRØD

0,01 (*3)

0610000

Te

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0620000

Kaffebønner

0,1

0,05 (*3)

0630000

Urteudtræk fra

0,05 (*3)

20

0631000

| a) | blomster |
| --- | --- |

a)

0631010

Kamille

0631020

Hibiscus/rosella

0631030

Roser

0631040

Jasmin

0631050

Lind

0631990

Andet

0632000

| b) | blade og urter |
| --- | --- |

b)

0632010

Jordbær

0632020

Rooibos

0632030

Maté/paraguaykristtorn

0632990

Andet

0633000

| c) | rødder |
| --- | --- |

c)

0633010

Baldrian

0633020

Ginseng

0633990

Andet

0639000

| d) | andre dele af planten |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaobønner

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0650000

Karob/johannesbrød

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0700000

HUMLE

100

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0800000

KRYDDERIER

0810000

Krydderier i form af frø

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0810010

Anis/ægte anis

0810020

Sortkommen

0810030

Selleri

0810040

Koriander

0810050

Spidskommen

0810060

Dild

0810070

Fennikel

0810080

Bukkehorn

0810090

Muskat

0810990

Andet

0820000

Krydderier i form af frugter

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0820010

Allehånde

0820020

Sichuanpeber

0820030

Kommen

0820040

Kardemomme

0820050

Enebær

0820060

Peberkorn (grønne, hvide og sorte)

0820070

Vanilje

0820080

Tamarinde

0820990

Andet

0830000

Krydderier i form af bark

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0830010

Kanel

0830990

Andet

0840000

Krydderier i form af rødder/jordstængler

0840010

Lakrids

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840020

Ingefær

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840030

Gurkemeje/curcuma

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840040

Peberrod

(+)

(+)

(+)

0840990

Andet

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0850000

Krydderier i form af knopper

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0850010

Kryddernellike

0850020

Kapers

0850990

Andet

0860000

Krydderier i form af blomstergrifler/støvfang

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0860010

Safrankrokus

0860990

Andet

0870000

Krydderier i form af frøkapper

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0870010

Muskatblomme

0870990

Andet

0900000

SUKKERPLANTER

0,01 (*3)

0900010

Sukkerroerødder

0,1

0,2

0900020

Sukkerrør

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0900030

Cikorierødder

0,05 (*3)

0,6

0900990

Andet

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1000000

ANIMALSKE PRODUKTER - LANDDYR

1010000

Væv fra

0,03 (*3)

1011000

| a) | svin |
| --- | --- |

a)

1011010

Muskel

0,05 (*3)

0,05

1011020

Fedtvæv

0,05 (*3)

0,05

1011030

Lever

0,5

0,2

1011040

Nyre

0,5

0,2

1011050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,5

0,2

1011990

Andet

0,05 (*3)

0,1

1012000

| b) | kvæg |
| --- | --- |

b)

1012010

Muskel

0,05 (*3)

0,05

1012020

Fedtvæv

0,05 (*3)

0,05

1012030

Lever

0,5

0,2

1012040

Nyre

0,5

0,2

1012050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,5

0,2

1012990

Andet

0,05 (*3)

0,1

1013000

| c) | får |
| --- | --- |

c)

1013010

Muskel

0,05 (*3)

0,05

1013020

Fedtvæv

0,05 (*3)

0,05

1013030

Lever

0,5

0,2

1013040

Nyre

0,5

0,2

1013050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,5

0,2

1013990

Andet

0,05 (*3)

0,1

1014000

| d) | geder |
| --- | --- |

d)

1014010

Muskel

0,05 (*3)

0,05

1014020

Fedtvæv

0,05 (*3)

0,05

1014030

Lever

0,5

0,2

1014040

Nyre

0,5

0,2

1014050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,5

0,2

1014990

Andet

0,05 (*3)

0,1

1015000

| e) | dyr af hestefamilien |
| --- | --- |

e)

1015010

Muskel

0,05 (*3)

0,05

1015020

Fedtvæv

0,05 (*3)

0,05

1015030

Lever

0,5

0,2

1015040

Nyre

0,5

0,2

1015050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,5

0,2

1015990

Andet

0,05 (*3)

0,1

1016000

| f) | fjerkræ |
| --- | --- |

f)

0,05 (*3)

0,1

1016010

Muskel

1016020

Fedtvæv

1016030

Lever

1016040

Nyre

1016050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1016990

Andet

1017000

| g) | andre opdrættede landdyr |
| --- | --- |

g)

1017010

Muskel

0,05 (*3)

0,1

1017020

Fedtvæv

0,05 (*3)

0,1

1017030

Lever

0,5

0,2

1017040

Nyre

0,5

0,2

1017050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,5

0,2

1017990

Andet

0,05 (*3)

0,1

1020000

Mælk

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,005 (*3)

1020010

Kvæg

1020020

Får

1020030

Geder

1020040

Heste

1020990

Andet

1030000

Fugleæg

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1030010

Kyllinger

1030020

Ænder

1030030

Gæs

1030040

Vagtler

1030990

Andet

1040000

Honning og andre biavlsprodukter

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1050000

Padder og krybdyr

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1060000

Hvirvelløse landdyr

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1070000

Vildtlevende landlevende hvirveldyr

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

| (F) | = | Fedtopløselig |
| --- | --- | --- |

(F)

=

Fedtopløselig

Ametoctradin (R)

| (R) | = | Definitionen for restkoncentration er forskellig for følgende pesticid/kodenummer-kombinationer:
  Ametoctradin — kode 1000000 undtagen 1040000 : Ametoctradin, metabolit 4-(7-amino-5-ethyl [1,2,4]triazolo, [1,5-a]pyrimidin-6-yl) butansyre (M650F01) og metabolit 6-(7-amino-5-ethyl [1,2,4]triazolo [1,5-a]pyrimidin-6-yl) hexansyre (M650F06), udtrykt som ametoctradin |
| --- | --- | --- |

(R)

=

Definitionen for restkoncentration er forskellig for følgende pesticid/kodenummer-kombinationer:

Ametoctradin — kode 1000000 undtagen 1040000 : Ametoctradin, metabolit 4-(7-amino-5-ethyl [1,2,4]triazolo, [1,5-a]pyrimidin-6-yl) butansyre (M650F01) og metabolit 6-(7-amino-5-ethyl [1,2,4]triazolo [1,5-a]pyrimidin-6-yl) hexansyre (M650F06), udtrykt som ametoctradin

| (+) | Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.







  0840040 | Peberrod |
| --- | --- | --- |

(+)

Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.

0840040

Peberrod

Cyproconazol (F)

| (+) | Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.







  0840040 | Peberrod |
| --- | --- | --- |

(+)

Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.

0840040

Peberrod

Difenoconazol

| (+) | Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.







  0840040 | Peberrod« |
| --- | --- | --- |

(+)

Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.

0840040

Peberrod«

| b) | I del B affattes kolonnen vedrørende chlorpyrifos-methyl således:

  »Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)








  Kodenummer | Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som maksimalgrænseværdierne gælder for (3) | Chlorpyrifos-methyl (F) |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0130040 | Mispel | 0,5 |
| 0130050 | Japanmispel/loquat | 0,5 |
| 0154050 | Hyben | 0,05 (*4) |
| 0154060 | Morbær (hvide og sorte) | 0,05 (*4) |
| 0154070 | Azarolhvidtjørn/middelhavsmispel | 0,05 (*4) |
| 0154080 | Hyldebær | 0,05 (*4) |
| 0161050 | Stjernefrugter/karamboler | 0,05 (*4) |
| 0161060 | Alm. kaki/daddelblommer/sharonfrugter | 0,5 |
| 0161070 | Jambolanablommer/jambolan | 0,05 (*4) |
| 0162040 | Ægte figenkaktus/kaktusfigner | 0,05 (*4) |
| 0162050 | Stjerneæbler | 0,05 (*4) |
| 0162060 | Amerikansk kaki/Virginia kaki | 0,05 (*4) |
| 0163060 | Cherimoya | 0,05 (*4) |
| 0163070 | Guavaer | 0,05 (*4) |
| 0163090 | Brødfrugter | 0,05 (*4) |
| 0163100 | Durianfrugter | 0,05 (*4) |
| 0163110 | Pigget annona/guanabana | 0,05 (*4) |
| 0212040 | Salepmaranta | 0,05 (*4) |
| 0251050 | Langskulpet vinterkarse | 0,05 (*4) |
| 0251070 | Rød sennep | 0,05 (*4) |
| 0252020 | Portulakker | 0,05 (*4) |
| 0253000 | c) | Vindrueblade og blade af lignende arter |

b)

I del B affattes kolonnen vedrørende chlorpyrifos-methyl således:

»Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)

Kodenummer

Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som maksimalgrænseværdierne gælder for (3)

Chlorpyrifos-methyl (F)

(1)

(2)

(3)

0130040

Mispel

0,5

0130050

Japanmispel/loquat

0,5

0154050

Hyben

0,05 (*4)

0154060

Morbær (hvide og sorte)

0,05 (*4)

0154070

Azarolhvidtjørn/middelhavsmispel

0,05 (*4)

0154080

Hyldebær

0,05 (*4)

0161050

Stjernefrugter/karamboler

0,05 (*4)

0161060

Alm. kaki/daddelblommer/sharonfrugter

0,5

0161070

Jambolanablommer/jambolan

0,05 (*4)

0162040

Ægte figenkaktus/kaktusfigner

0,05 (*4)

0162050

Stjerneæbler

0,05 (*4)

0162060

Amerikansk kaki/Virginia kaki

0,05 (*4)

0163060

Cherimoya

0,05 (*4)

0163070

Guavaer

0,05 (*4)

0163090

Brødfrugter

0,05 (*4)

0163100

Durianfrugter

0,05 (*4)

0163110

Pigget annona/guanabana

0,05 (*4)

0212040

Salepmaranta

0,05 (*4)

0251050

Langskulpet vinterkarse

0,05 (*4)

0251070

Rød sennep

0,05 (*4)

0252020

Portulakker

0,05 (*4)

0253000

c)

0,05 (*4)

0256050

Salvie

0,05 (*4)

0256060

Rosmarin

0,05 (*4)

0256070

Timian

0,05 (*4)

0256080

Basilikum og spiselige blomster

0,05 (*4)

0256090

Laurbærblade

0,05 (*4)

0256100

Estragon

0,05 (*4)

0270080

Bambusskud

0,05 (*4)

0270090

Palmehjerter

0,05 (*4)

0290000

Alger og prokaryote organismer

0401110

Saflorfrø

0,05 (*4)

0401120

Hjulkronefrø

0,05 (*4)

0401130

Sæddodderfrø

0,05 (*4)

0401150

Kristpalmefrø

0,05 (*4)

0402020

Oliepalmekerner

0,05 (*4)

0402030

Frugt fra oliepalmer

0,05 (*4)

0402040

Kapok

0,05 (*4)

0620000

Kaffebønner

0,1 (*4)

0630000

Urteudtræk fra

0631000

| a) | blomster |
| --- | --- |

a)

0631010

Kamille

0,2

0631020

Hibiscus/rosella

0,1 (*4)

0631030

Roser

0,1 (*4)

0631040

Jasmin

0,1 (*4)

0631050

Lind

0,1 (*4)

0631990

Andet

0,1 (*4)

0632000

| b) | blade og urter |
| --- | --- |

b)

0,1 (*4)

0632010

Jordbær

0,1 (*4)

0632020

Rooibos

0,1 (*4)

0632030

Maté/paraguaykristtorn

0,1 (*4)

0632990

Andet

0,1 (*4)

0633000

| c) | rødder |
| --- | --- |

c)

0,1 (*4)

0633010

Baldrian

0,1 (*4)

0633020

Ginseng

0,1 (*4)

0633990

Andet

0,1 (*4)

0639000

| d) | andre dele af planten |
| --- | --- |

d)

0,1 (*4)

0640000

Kakaobønner

0,1 (*4)

0650000

Karob/johannesbrød

0,1 (*4)

0800000

KRYDDERIER

0810000

Krydderier i form af frø

1

0810010

Anis/ægte anis

1

0810020

Sortkommen

1

0810030

Bladselleri

1

0810040

Koriander

1

0810050

Spidskommen

1

0810060

Dild

1

0810070

Fennikel

1

0810080

Bukkehorn

1

0810090

Muskatnød

1

0810990

Andet

1

0820000

Krydderier i form af frugter

0,3

0820010

Allehånde

0,3

0820020

Sichuanpeber

0,3

0820030

Kommen

0,3

0820040

Kardemomme

0,3

0820050

Enebær

0,3

0820060

Peberkorn (grønne, hvide og sorte)

0,3

0820070

Vanilje

0,3

0820080

Tamarinde

0,3

0820990

Andet

0,3

0830000

Krydderier i form af bark

0,1 (*4)

0830010

Kanel

0,1 (*4)

0830990

Andet

0,1 (*4)

0840000

Krydderier i form af rødder/jordstængler

0840010

Lakrids

5

0840020

Ingefær

5

0840030

Gurkemeje/curcuma

5

0840040

Peberrod

(+)

0840990

Andet

5

0850000

Krydderier i form af knopper

0,1 (*4)

0850010

Kryddernellike

0,1 (*4)

0850020

Kapers

0,1 (*4)

0850990

Andet

0,1 (*4)

0860000

Krydderier i form af blomstergrifler/støvfang

0,1 (*4)

0860010

Safrankrokus

0,1 (*4)

0860990

Andet

0,1 (*4)

0870000

Krydderier i form af frøkapper

0,1 (*4)

0870010

Muskatblomme

0,1 (*4)

0870990

Andet

0,1 (*4)

0900000

SUKKERPLANTER

0,05 (*4)

0900010

Sukkerroerødder

0,05 (*4)

0900020

Sukkerrør

0,05 (*4)

0900030

Cikorierødder

0,05 (*4)

0900990

Andet

0,05 (*4)

1015000

| e) | dyr af hestefamilien |
| --- | --- |

e)

0,05 (*4)

1015010

Muskel

0,05 (*4)

1015020

Fedtvæv

0,05 (*4)

1015030

Lever

0,05 (*4)

1015040

Nyre

0,05 (*4)

1015050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,05 (*4)

1015990

Andet

0,05 (*4)

1017000

| g) | andre opdrættede landdyr |
| --- | --- |

g)

0,05 (*4)

1017010

Muskel

0,05 (*4)

1017020

Fedtvæv

0,05 (*4)

1017030

Lever

0,05 (*4)

1017040

Nyre

0,05 (*4)

1017050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

0,05 (*4)

1017990

Andet

0,05 (*4)

1030020

Ænder

0,01 (*4)

1030030

Gæs

0,01 (*4)

1030040

Vagtler

0,01 (*4)

1030990

Andet

0,01 (*4)

1040000

Honning og andre biavlsprodukter

1050000

Padder og krybdyr

1060000

Hvirvelløse landdyr

1070000

Vildtlevende landlevende hvirveldyr

| (F) | = | Fedtopløselig |
| --- | --- | --- |

(F)

=

Fedtopløselig

Chlorpyrifos-methyl (F)

| (+) | Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.







  0840040 | Peberrod« |
| --- | --- | --- |

(+)

Den relevante maksimalgrænseværdi for peberrod (Armoracia rusticana) i krydderigruppen (kode 0840040 ) er den, der er fastsat for peberrod (Armoracia rusticana) i grøntsagsgruppen, rod- og knoldgrøntsagsgruppen (kode 0213040 ), under hensyntagen til ændringer i koncentrationerne som følge af forarbejdningen (tørring), jf. artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 396/2005.

0840040

Peberrod«

| 3) | I bilag IV indsættes følgende i alfabetisk orden: »Natriumchlorid«. |
| --- | --- |

3)

I bilag IV indsættes følgende i alfabetisk orden: »Natriumchlorid«.

---

(*1)  Bestemmelsesgrænseværdi

(*2)  Pesticid/kode-kombination, som MRL'erne i bilag III, del B, gælder for.

(1)  Bilag I indeholder en fuldstændig liste over vegetabilske og animalske produkter, som der er fastsat MRL'er for.

(*3)  Bestemmelsesgrænseværdi

(2)  Bilag I indeholder en fuldstændig liste over vegetabilske og animalske produkter, som der er fastsat MRL'er for.

(*4)  Bestemmelsesgrænseværdi

(3)  Bilag I indeholder en fuldstændig liste over vegetabilske og animalske produkter, som der er fastsat MRL'er for.

---

AFGØRELSER

| 17.1.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 12/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 12/53

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2018/71

af 12. december 2017

om undtagelse af produktion og engrossalg af elektricitet i Nederlandene fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF

(meddelt under nummer C(2017) 8339)

(Kun den nederlandske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (1), særlig artikel 35, stk. 3,

under henvisning til anmodning indgivet af DONG Energy A/S (DONG) (2), Eneco B.V. (Delta) og N.V. Nuon Energy (Nuon) (i det følgende benævnt »ansøgerne«) pr. e-mail af 30. januar 2017,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Udbud, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFREMSTILLING

SAGSFREMSTILLING

| (1) | Den 30. januar 2017 sendte DONG, Eneco og Nuon en anmodning pr. e-mail til Kommissionen i henhold til artikel 35 direktiv 2014/25/EU (i det følgende benævnt »anmodningen«). |
| --- | --- |

(1)

Den 30. januar 2017 sendte DONG, Eneco og Nuon en anmodning pr. e-mail til Kommissionen i henhold til artikel 35 direktiv 2014/25/EU (i det følgende benævnt »anmodningen«).

| (2) | Anmodningen blev indsendt af DONG, Eneco og Nuon, som er at betragte som ordregivende enheder i overensstemmelse med artikel 4 i direktiv 2014/25/EU, vedrører »produktions- og engrossalgsmarkedet for elektricitet«, hvilket er uddybet i anmodningen. |
| --- | --- |

(2)

Anmodningen blev indsendt af DONG, Eneco og Nuon, som er at betragte som ordregivende enheder i overensstemmelse med artikel 4 i direktiv 2014/25/EU, vedrører »produktions- og engrossalgsmarkedet for elektricitet«, hvilket er uddybet i anmodningen.

| (3) | Ansøgerne er »offentlige virksomheder« i direktivets forstand, da de i sidste ende kontrolleres af statslige, regionale eller lokale myndigheder:






  a) | DONG er en del af DONG Energy-koncernen. 50,4 % af aktierne i det øverste moderselskab for DONG Energy ejes af Kongeriget Danmark, som har enekontrol. Indtil for nylig havde Kongeriget Danmark fælles kontrol sammen med Goldman Sachs (3), men ved en børsintroduktion den 9. juni 2016 nedbragte Kongeriget Danmark sin aktieandel fra 58,8 %, men bevarede dog enekontrollen over DONG. I henhold til en politisk aftale, som blev vedtaget af et flertal i Folketinget, beholder Kongeriget Danmark sin aktiemajoritet i hvert fald indtil 2020. |
| --- | --- | --- |

(3)

Ansøgerne er »offentlige virksomheder« i direktivets forstand, da de i sidste ende kontrolleres af statslige, regionale eller lokale myndigheder:

a)

DONG er en del af DONG Energy-koncernen. 50,4 % af aktierne i det øverste moderselskab for DONG Energy ejes af Kongeriget Danmark, som har enekontrol. Indtil for nylig havde Kongeriget Danmark fælles kontrol sammen med Goldman Sachs (3), men ved en børsintroduktion den 9. juni 2016 nedbragte Kongeriget Danmark sin aktieandel fra 58,8 %, men bevarede dog enekontrollen over DONG. I henhold til en politisk aftale, som blev vedtaget af et flertal i Folketinget, beholder Kongeriget Danmark sin aktiemajoritet i hvert fald indtil 2020.

3

| b) | Eneco kontrolleres af Eneco Holding B.V. Aktierne i Eneco Holding B.V. ejes af 53 kommuner, som hovedsagelig er beliggende i de nederlandske provinser Zuid-Holland, Noord-Holland, Utrecht og Friesland. |
| --- | --- |

b)

Eneco kontrolleres af Eneco Holding B.V. Aktierne i Eneco Holding B.V. ejes af 53 kommuner, som hovedsagelig er beliggende i de nederlandske provinser Zuid-Holland, Noord-Holland, Utrecht og Friesland.

| c) | Aktierne i Nuon ejes af Vattenfall AB. Vattenfall AB er et unoteret selskab, som ejes 100 procent af den svenske stat. |
| --- | --- |

c)

Aktierne i Nuon ejes af Vattenfall AB. Vattenfall AB er et unoteret selskab, som ejes 100 procent af den svenske stat.

| (4) | Da anmodningen ikke blev ledsaget af en udtalelse fra en uafhængig national myndighed, jf. artikel 35, stk. 2, i direktiv 2014/25/EU, informerede Kommissionen de nederlandske myndigheder om anmodningen og udbad sig desuden supplerende oplysninger pr. e-mail af 24. marts 2017. De nederlandske myndigheder svarede på anmodningen om oplysninger pr. e-mail af 19. juni 2017. Svaret blev fundet ufuldstændigt, hvilket betød, at Kommissionen anmodede om yderligere præciseringer den 27. juli 2017, som de nederlandske myndigheder fremsendte den 25. september 2017. |
| --- | --- |

(4)

Da anmodningen ikke blev ledsaget af en udtalelse fra en uafhængig national myndighed, jf. artikel 35, stk. 2, i direktiv 2014/25/EU, informerede Kommissionen de nederlandske myndigheder om anmodningen og udbad sig desuden supplerende oplysninger pr. e-mail af 24. marts 2017. De nederlandske myndigheder svarede på anmodningen om oplysninger pr. e-mail af 19. juni 2017. Svaret blev fundet ufuldstændigt, hvilket betød, at Kommissionen anmodede om yderligere præciseringer den 27. juli 2017, som de nederlandske myndigheder fremsendte den 25. september 2017.

| (5) | Da svarene på anmodningen om oplysninger ikke blev modtaget inden for den frist, som Kommissionen havde fastsat, blev fristen for at træffe en afgørelse udsat i perioden mellem fristens udløb i anmodningen om oplysninger (den 17. april 2017) og modtagelsen af de fuldstændige oplysninger (den 25. september 2017), og derfor blev den nye frist for vedtagelse af en kommissionsafgørelse den 12. december 2017. |
| --- | --- |

(5)

Da svarene på anmodningen om oplysninger ikke blev modtaget inden for den frist, som Kommissionen havde fastsat, blev fristen for at træffe en afgørelse udsat i perioden mellem fristens udløb i anmodningen om oplysninger (den 17. april 2017) og modtagelsen af de fuldstændige oplysninger (den 25. september 2017), og derfor blev den nye frist for vedtagelse af en kommissionsafgørelse den 12. december 2017.

2.   RETSFORSKRIFTER

RETSFORSKRIFTER

| (6) | Direktiv 2014/25/EU finder anvendelse på tildeling af kontrakter vedrørende produktion og engrossalg af elektricitet, medmindre denne aktivitet er blevet undtaget i henhold til artikel 34 i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 2014/25/EU finder anvendelse på tildeling af kontrakter vedrørende produktion og engrossalg af elektricitet, medmindre denne aktivitet er blevet undtaget i henhold til artikel 34 i nævnte direktiv.

| (7) | I henhold til artikel 34 i direktiv 2014/25/EU er kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af de aktiviteter, som direktivet finder anvendelse på, ikke underlagt direktivet, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri. Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, afgøres på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til den pågældende sektors særlige kendetegn. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 34 i direktiv 2014/25/EU er kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af de aktiviteter, som direktivet finder anvendelse på, ikke underlagt direktivet, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri. Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, afgøres på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til den pågældende sektors særlige kendetegn.

3.   VURDERING

VURDERING

3.1.   Fri adgang til markedet

Fri adgang til markedet

| (8) | Adgangen til et marked betragtes som fri, hvis medlemsstaten har gennemført og anvender den relevante EU-lovgivning om åbning af en given sektor eller en del heraf. Lovgivningen er opført på listen i bilag III til direktiv 2014/25/EU. For elsektoren henviser den til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF (4). |
| --- | --- |

(8)

Adgangen til et marked betragtes som fri, hvis medlemsstaten har gennemført og anvender den relevante EU-lovgivning om åbning af en given sektor eller en del heraf. Lovgivningen er opført på listen i bilag III til direktiv 2014/25/EU. For elsektoren henviser den til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF (4).

4

| (9) | Nederlandene har gennemført direktiv 2009/72/EF i national lovgivning gennem den nederlandske elektricitetslov fra 1998 (5)
  (Elektriciteitswet). Som følge deraf, og i henhold til artikel 34, stk. 1, bør adgang til markedet i hele Nederlandene anses for at være fri. |
| --- | --- |

(9)

Nederlandene har gennemført direktiv 2009/72/EF i national lovgivning gennem den nederlandske elektricitetslov fra 1998 (5)
  (Elektriciteitswet). Som følge deraf, og i henhold til artikel 34, stk. 1, bør adgang til markedet i hele Nederlandene anses for at være fri.

5

(Elektriciteitswet)

3.2.   Direkte eksponering for konkurrence

Direkte eksponering for konkurrence

| (10) | Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, bør bedømmes på grundlag af forskellige indikatorer, hvoraf ingen er afgørende i sig selv. Hvad angår de markeder, der er omfattet af denne afgørelse, er hovedaktørernes markedsandel på et givet marked ét kriterium, som bør tages i betragtning. I lyset af de pågældende markeders kendetegn bør der også tages hensyn til yderligere kriterier. |
| --- | --- |

(10)

Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, bør bedømmes på grundlag af forskellige indikatorer, hvoraf ingen er afgørende i sig selv. Hvad angår de markeder, der er omfattet af denne afgørelse, er hovedaktørernes markedsandel på et givet marked ét kriterium, som bør tages i betragtning. I lyset af de pågældende markeders kendetegn bør der også tages hensyn til yderligere kriterier.

| (11) | Denne afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af konkurrencereglerne og andre områder af EU-retten. Navnlig svarer de kriterier og den metode, der anvendes til at vurdere, om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i henhold til artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, ikke nødvendigvis til dem, der anvendes til at foretage en vurdering efter traktatens artikel 101 eller 102 eller Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (6). Dette blev også bekræftet af Retten i en nylig dom (7). |
| --- | --- |

(11)

Denne afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af konkurrencereglerne og andre områder af EU-retten. Navnlig svarer de kriterier og den metode, der anvendes til at vurdere, om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i henhold til artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, ikke nødvendigvis til dem, der anvendes til at foretage en vurdering efter traktatens artikel 101 eller 102 eller Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (6). Dette blev også bekræftet af Retten i en nylig dom (7).

6

7

| (12) | Det bør erindres, at formålet med nærværende afgørelse er at afgøre, om de tjenester, der er omfattet af anmodningen, er undergivet konkurrencevilkår i et sådant omfang (på markeder, hvortil der er fri adgang, jf. artikel 34 i direktiv 2014/25/EU), at det også ved fravær af de disciplinerende detaljerede kontraktregler i direktiv 2014/25/EU sikres, at kontrakter vedrørende udøvelsen af de berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig, ikkediskriminerende måde, på grundlag af kriterier, der gør det muligt for køberne at finde den løsning, som samlet set er den økonomisk mest fordelagtige. I denne forbindelse er det vigtigt at holde sig for øje, at ikke alle markedsaktører på det berørte marked er underlagt reglerne for offentlige udbud (8). De virksomheder, der ikke er underlagt disse regler, har således mulighed for at lægge konkurrencepres på de markedsdeltagere, der er omfattet af reglerne for offentlige udbud, når de handler på disse markeder. |
| --- | --- |

(12)

Det bør erindres, at formålet med nærværende afgørelse er at afgøre, om de tjenester, der er omfattet af anmodningen, er undergivet konkurrencevilkår i et sådant omfang (på markeder, hvortil der er fri adgang, jf. artikel 34 i direktiv 2014/25/EU), at det også ved fravær af de disciplinerende detaljerede kontraktregler i direktiv 2014/25/EU sikres, at kontrakter vedrørende udøvelsen af de berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig, ikkediskriminerende måde, på grundlag af kriterier, der gør det muligt for køberne at finde den løsning, som samlet set er den økonomisk mest fordelagtige. I denne forbindelse er det vigtigt at holde sig for øje, at ikke alle markedsaktører på det berørte marked er underlagt reglerne for offentlige udbud (8). De virksomheder, der ikke er underlagt disse regler, har således mulighed for at lægge konkurrencepres på de markedsdeltagere, der er omfattet af reglerne for offentlige udbud, når de handler på disse markeder.

8

3.2.1.   Produktmarkedsdefinitioner

Produktmarkedsdefinitioner

| (13) | I henhold til Kommissionens tidligere sag COMP M.4110 E.ON — ENDESA, af 25. april 2006 (9), skelnes der mellem følgende relevante produktmarkeder i elektricitetssektoren: i) produktion og engrossalg; ii) transmission; iii) distribution og iv) detailsalg. Selv om nogle af disse markeder yderligere kan opdeles i underkategorier, har Kommissionens tidligere praksis (10) været at afvise en skelnen mellem et el-produktionsmarked og et engrossalgsmarked, idet produktion blot er det første led i værdikæden, mens de producerede elektricitetsmængder sælges på engrossalgsmarkedet. |
| --- | --- |

(13)

I henhold til Kommissionens tidligere sag COMP M.4110 E.ON — ENDESA, af 25. april 2006 (9), skelnes der mellem følgende relevante produktmarkeder i elektricitetssektoren: i) produktion og engrossalg; ii) transmission; iii) distribution og iv) detailsalg. Selv om nogle af disse markeder yderligere kan opdeles i underkategorier, har Kommissionens tidligere praksis (10) været at afvise en skelnen mellem et el-produktionsmarked og et engrossalgsmarked, idet produktion blot er det første led i værdikæden, mens de producerede elektricitetsmængder sælges på engrossalgsmarkedet.

9

10

| (14) | Anmodningen fra DONG, Eneco og Nuon vedrører elektricitetsproduktion og engrossalg heraf. |
| --- | --- |

(14)

Anmodningen fra DONG, Eneco og Nuon vedrører elektricitetsproduktion og engrossalg heraf.

| (15) | Den nederlandske styrelse for forbrugere og markeder (Autoriteit Consument & Markt ACM) mente, at produktions- og engrossalgsmarkedet for elektricitet omfatter produktion fra både konventionelle og vedvarende energikilder (11). I denne sag konstaterede ACM, at vindenergi er en del af markedet for engrossalg og produktion af elektricitet (12). Det blev tilføjet, at elektricitet fra vindkraft handles på de samme markeder som elektricitet fremstillet ved andre energikilder (13). ACM besluttede derfor ikke at foretage en særskilt vurdering af engrossalg af vindkraft. |
| --- | --- |

(15)

Den nederlandske styrelse for forbrugere og markeder (Autoriteit Consument & Markt ACM) mente, at produktions- og engrossalgsmarkedet for elektricitet omfatter produktion fra både konventionelle og vedvarende energikilder (11). I denne sag konstaterede ACM, at vindenergi er en del af markedet for engrossalg og produktion af elektricitet (12). Det blev tilføjet, at elektricitet fra vindkraft handles på de samme markeder som elektricitet fremstillet ved andre energikilder (13). ACM besluttede derfor ikke at foretage en særskilt vurdering af engrossalg af vindkraft.

Autoriteit Consument & Markt

11

12

13

| (16) | Ansøgerne mener, at situationen for vedvarende elektricitet i Nederlandene adskiller sig fra situationen i henholdsvis Tyskland og Italien. Ansøgerne fremfører, at vedvarende elektricitet i Nederlandene er underlagt markedskræfterne og derfor kan erstattes med konventionel elektricitet. Ansøgerne bemærker i den forbindelse, at alle de energiselskaber, der er aktive i Nederlandene, har et handelsselskab. Handelsaktiviteterne i handelsselskaberne anvendes til at skaffe elektricitet fra egen produktion og fra markedet for at opfylde forpligtelserne over for deres kunder på detailmarkederne. Inden for denne handelsportefølje er vedvarende elektricitet og konventionel energi substituerbare. Hvis handelsselskaber køber elektricitet på markedet, køber de elektricitet på elektricitetsbørser, men også via bilaterale aftaler såsom elkøbsaftaler. Handelsselskaberne indgår elkøbsaftaler med producenter af konventionel energi og med producenter af vedvarende energi. Energiselskabernes handelsselskaber konkurrerer om salget af elkøbsaftaler med producenter af vedvarende elektricitet, som sælger deres energi til markedsdeltagerne. Transmissionssystemoperatøren forestår ikke produktion af vedvarende energi. Ansøgerne mener således, at produktionen af vedvarende elektricitet er underlagt markedskræfterne, hvilket betyder, at det ikke er nødvendigt at følge EU's regler for offentlige udbud. |
| --- | --- |

(16)

Ansøgerne mener, at situationen for vedvarende elektricitet i Nederlandene adskiller sig fra situationen i henholdsvis Tyskland og Italien. Ansøgerne fremfører, at vedvarende elektricitet i Nederlandene er underlagt markedskræfterne og derfor kan erstattes med konventionel elektricitet. Ansøgerne bemærker i den forbindelse, at alle de energiselskaber, der er aktive i Nederlandene, har et handelsselskab. Handelsaktiviteterne i handelsselskaberne anvendes til at skaffe elektricitet fra egen produktion og fra markedet for at opfylde forpligtelserne over for deres kunder på detailmarkederne. Inden for denne handelsportefølje er vedvarende elektricitet og konventionel energi substituerbare. Hvis handelsselskaber køber elektricitet på markedet, køber de elektricitet på elektricitetsbørser, men også via bilaterale aftaler såsom elkøbsaftaler. Handelsselskaberne indgår elkøbsaftaler med producenter af konventionel energi og med producenter af vedvarende energi. Energiselskabernes handelsselskaber konkurrerer om salget af elkøbsaftaler med producenter af vedvarende elektricitet, som sælger deres energi til markedsdeltagerne. Transmissionssystemoperatøren forestår ikke produktion af vedvarende energi. Ansøgerne mener således, at produktionen af vedvarende elektricitet er underlagt markedskræfterne, hvilket betyder, at det ikke er nødvendigt at følge EU's regler for offentlige udbud.

| (17) | Ansøgerne tilføjede, at de retlige rammer for producenter af konventionel og vedvarende elektricitet er meget ens. Den eneste væsentlige forskel er efter deres mening støtten til elektricitet fra vedvarende energikilder, som er beregnet til at dække forskellen mellem produktionsomkostningerne til elektricitet fra vedvarende kilder og markedsprisen. Støtteordningen i Nederlandene har betegnelsen »Stimulering Duurzame Energieproductie (SDE+)«. |
| --- | --- |

(17)

Ansøgerne tilføjede, at de retlige rammer for producenter af konventionel og vedvarende elektricitet er meget ens. Den eneste væsentlige forskel er efter deres mening støtten til elektricitet fra vedvarende energikilder, som er beregnet til at dække forskellen mellem produktionsomkostningerne til elektricitet fra vedvarende kilder og markedsprisen. Støtteordningen i Nederlandene har betegnelsen »Stimulering Duurzame Energieproductie (SDE+)«.

| (18) | I 2012 udstedte Kommissionen beslutninger om fritagelse vedrørende de tyske og italienske elektricitetsmarkeder (14). For Tysklands vedkommende fandt Kommissionen, at »produktion og salg af elektricitet i henhold til EEG« ikke er en del af »markedet for produktion og første salg af elektricitet fremstillet ud fra konventionelle kilder«, da »EEG-elektricitet normalt ikke sælges direkte på engrossalgsmarkedet, men først købes af transmissionsnetoperatørerne til en lovbestemt afregningssats«. Ligeledes fandt Kommissionen for Italiens vedkommende, at markedet for »produktion og engrossalg af vedvarende elektricitet« er adskilt fra »markedet for produktion og engrossalg af elektricitet fremstillet ud fra konventionelle kilder«, idet »salget af elektricitet fremstillet ud fra vedvarende kilder, som er undergivet CIP6- og FIT-mekanismerne, hovedsagelig finder sted via energitjenesten«. De vigtigste argumenter, der lå til grund for Kommissionen sondring, var grundlæggende, at producenter af vedvarende elektricitet solgte deres produktion til en ikke-markedsmæssig enhed (transmissionssystemoperatør — TSO i Tyskland og Gestore dei Servizi Energetici — GSE i Italien). Derudover blev følgende taget i betragtning i de to fortilfælde: i) indfødningsprioritet for vedvarende energi; ii) en lovbestemt afregningssats. Kommissionen bemærkede, at produktionen af vedvarende elektricitet i Tyskland og Italien derfor ikke er underlagt markedskræfterne. |
| --- | --- |

(18)

I 2012 udstedte Kommissionen beslutninger om fritagelse vedrørende de tyske og italienske elektricitetsmarkeder (14). For Tysklands vedkommende fandt Kommissionen, at »produktion og salg af elektricitet i henhold til EEG« ikke er en del af »markedet for produktion og første salg af elektricitet fremstillet ud fra konventionelle kilder«, da »EEG-elektricitet normalt ikke sælges direkte på engrossalgsmarkedet, men først købes af transmissionsnetoperatørerne til en lovbestemt afregningssats«. Ligeledes fandt Kommissionen for Italiens vedkommende, at markedet for »produktion og engrossalg af vedvarende elektricitet« er adskilt fra »markedet for produktion og engrossalg af elektricitet fremstillet ud fra konventionelle kilder«, idet »salget af elektricitet fremstillet ud fra vedvarende kilder, som er undergivet CIP6- og FIT-mekanismerne, hovedsagelig finder sted via energitjenesten«. De vigtigste argumenter, der lå til grund for Kommissionen sondring, var grundlæggende, at producenter af vedvarende elektricitet solgte deres produktion til en ikke-markedsmæssig enhed (transmissionssystemoperatør — TSO i Tyskland og Gestore dei Servizi Energetici — GSE i Italien). Derudover blev følgende taget i betragtning i de to fortilfælde: i) indfødningsprioritet for vedvarende energi; ii) en lovbestemt afregningssats. Kommissionen bemærkede, at produktionen af vedvarende elektricitet i Tyskland og Italien derfor ikke er underlagt markedskræfterne.

14

| (19) | I den aktuelle sag sælger producenter af vedvarende elektricitet deres elektricitet direkte på engrossalgsmarkedet i konkurrence med konventionelle elproducenter. |
| --- | --- |

(19)

I den aktuelle sag sælger producenter af vedvarende elektricitet deres elektricitet direkte på engrossalgsmarkedet i konkurrence med konventionelle elproducenter.

| (20) | Desuden indeholder den nederlandske elektricitetslov ikke bestemmelser om indfødningsprioritet for vedvarende energi. Prioriteret adgang for vedvarende energi findes i reglerne om håndtering af kapacitetsbegrænsninger og gælder kun i tilfælde af begrænsninger af nettet. Det skal dog bemærkes, at der i de seneste tre år ikke har været tilfælde af problemer med håndteringen af kapacitetsbegrænsninger i Nederlandene. |
| --- | --- |

(20)

Desuden indeholder den nederlandske elektricitetslov ikke bestemmelser om indfødningsprioritet for vedvarende energi. Prioriteret adgang for vedvarende energi findes i reglerne om håndtering af kapacitetsbegrænsninger og gælder kun i tilfælde af begrænsninger af nettet. Det skal dog bemærkes, at der i de seneste tre år ikke har været tilfælde af problemer med håndteringen af kapacitetsbegrænsninger i Nederlandene.

| (21) | Det eneste fælles element mellem de tysk og italienske fortilfælde vedrører den lovbestemte afregningssats. Det skal imidlertid bemærkes, at der på dette punkt er væsentlige forskelle mellem de to fortilfælde. I denne henseende bemærker Kommissionen, at tildelingen af støtte under SDE+ er undergivet almindelige konkurrencevilkår gennem en udbudsprocedure, hvilket betyder, at producenter af vedvarende elektricitet skal følge visse regler i forbindelse med deres udbudspolitik (15). Under støtteordningen SDE+ konkurrerer projekter med forskellige vedvarende teknologier om et forudbestemt beløb af de tilgængelige midler. Denne konkurrence er teknologineutral. De projekter og/eller teknologier, der afgiver bud med den laveste pris, vil modtage støtte som de første, indtil der ikke længere er midler til rådighed. Det nederlandske SDE+-system tilskynder således til konkurrerende tilbud, mens konkurrenterne forsøger at minimere deres omkostninger (hvilket giver støtten værdi). |
| --- | --- |

(21)

Det eneste fælles element mellem de tysk og italienske fortilfælde vedrører den lovbestemte afregningssats. Det skal imidlertid bemærkes, at der på dette punkt er væsentlige forskelle mellem de to fortilfælde. I denne henseende bemærker Kommissionen, at tildelingen af støtte under SDE+ er undergivet almindelige konkurrencevilkår gennem en udbudsprocedure, hvilket betyder, at producenter af vedvarende elektricitet skal følge visse regler i forbindelse med deres udbudspolitik (15). Under støtteordningen SDE+ konkurrerer projekter med forskellige vedvarende teknologier om et forudbestemt beløb af de tilgængelige midler. Denne konkurrence er teknologineutral. De projekter og/eller teknologier, der afgiver bud med den laveste pris, vil modtage støtte som de første, indtil der ikke længere er midler til rådighed. Det nederlandske SDE+-system tilskynder således til konkurrerende tilbud, mens konkurrenterne forsøger at minimere deres omkostninger (hvilket giver støtten værdi).

15

| (22) | Ud fra ovenstående betragtninger er producenter af vedvarende elektricitet i Nederlandene er underlagt konkurrencepres. |
| --- | --- |

(22)

Ud fra ovenstående betragtninger er producenter af vedvarende elektricitet i Nederlandene er underlagt konkurrencepres.

| (23) | I betragtning af de ovennævnte særlige kendetegn ved det nederlandske elektricitetsmarked og med henblik på en vurdering af betingelserne i artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, og uden at dette indskrænker anvendelsen af konkurrencereglerne, defineres det relevante produktmarked som markedet for produktion og engrossalg af elektricitet fremstillet ud fra både konventionelle og vedvarende kilder. |
| --- | --- |

(23)

I betragtning af de ovennævnte særlige kendetegn ved det nederlandske elektricitetsmarked og med henblik på en vurdering af betingelserne i artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, og uden at dette indskrænker anvendelsen af konkurrencereglerne, defineres det relevante produktmarked som markedet for produktion og engrossalg af elektricitet fremstillet ud fra både konventionelle og vedvarende kilder.

3.2.2.   Geografisk markedsdefinition

Geografisk markedsdefinition

| (24) | Anmodningen vedrører aktiviteter på det nederlandske område. |
| --- | --- |

(24)

Anmodningen vedrører aktiviteter på det nederlandske område.

| (25) | I sin afgørelse vedrørende RWE/Essent (16) fandt Kommissionen, at markedets geografiske dækning enten svarede til Tyskland og Nederlandene (uden for spidsbelastningsperioder) og nationalt (spidsbelastning), eller var nationalt (for alle belastningsperioder) — dvs. afhængigt af om der foretages en yderligere opdeling mellem spidsbelastningsperioder og perioder uden for spidsbelastning (17). |
| --- | --- |

(25)

I sin afgørelse vedrørende RWE/Essent (16) fandt Kommissionen, at markedets geografiske dækning enten svarede til Tyskland og Nederlandene (uden for spidsbelastningsperioder) og nationalt (spidsbelastning), eller var nationalt (for alle belastningsperioder) — dvs. afhængigt af om der foretages en yderligere opdeling mellem spidsbelastningsperioder og perioder uden for spidsbelastning (17).

RWE/Essent

16

17

| (26) | ACM bemærkede i Nuon-Reliant-sagen, at markedet for produktion og engrossalg af elektricitet som minimum er nationalt (18). ACM tog hensyn til det konkurrencemæssige pres fra importen. ACM bemærkede, at det geografiske marked for ikke-spidsbelastningsperioder som minimum omfatter Nederlandene og Tyskland (19). ACM bemærkede imidlertid, at det konkurrencemæssige pres fra importen var begrænset i perioder med stor efterspørgsel på grund af begrænset sammenkoblingskapacitet. ACM konstaterede, at der var en begrænset sammenhæng mellem priserne i hhv. Nederlandene og i Tyskland. |
| --- | --- |

(26)

ACM bemærkede i Nuon-Reliant-sagen, at markedet for produktion og engrossalg af elektricitet som minimum er nationalt (18). ACM tog hensyn til det konkurrencemæssige pres fra importen. ACM bemærkede, at det geografiske marked for ikke-spidsbelastningsperioder som minimum omfatter Nederlandene og Tyskland (19). ACM bemærkede imidlertid, at det konkurrencemæssige pres fra importen var begrænset i perioder med stor efterspørgsel på grund af begrænset sammenkoblingskapacitet. ACM konstaterede, at der var en begrænset sammenhæng mellem priserne i hhv. Nederlandene og i Tyskland.

Nuon-Reliant

18

19

| (27) | ACM udtalte, at der var indikationer på, at det geografiske marked også kunne være større end det nationale marked i spidsbelastningsperioder. ACM forventede, at dette ville være tilfældet, hvis den faktisk disponible importkapacitet blev udvidet til mindst 6 500 MW (20). Bortset fra Nederlandene ville dette marked også omfatte Tyskland eller Belgien. Desuden, i tilfælde af at der ville være et marked for »superspidsbelastningsperioder« (hvilket ACM i sidste ende lod stå åbent) (21), ville det geografiske marked mindst omfatte Nederlandene og Tyskland, hvis den faktisk disponible importkapacitet udvides til mindst 8 250 MW (22). |
| --- | --- |

(27)

ACM udtalte, at der var indikationer på, at det geografiske marked også kunne være større end det nationale marked i spidsbelastningsperioder. ACM forventede, at dette ville være tilfældet, hvis den faktisk disponible importkapacitet blev udvidet til mindst 6 500 MW (20). Bortset fra Nederlandene ville dette marked også omfatte Tyskland eller Belgien. Desuden, i tilfælde af at der ville være et marked for »superspidsbelastningsperioder« (hvilket ACM i sidste ende lod stå åbent) (21), ville det geografiske marked mindst omfatte Nederlandene og Tyskland, hvis den faktisk disponible importkapacitet udvides til mindst 8 250 MW (22).

20

21

22

| (28) | Siden afgørelsen i Nuon/Essent-sagen har en række forskellige projekter sigtet mod at øge kapaciteten på samkøringslinjerne til og fra Nederlandene. NorNed-kablet mellem Norge og Nederlandene har været i drift siden 2008 med en kapacitet på 700 MW. BritNed-kablet mellem Storbritannien og Nederlandene har været i drift siden 2011 med en kapacitet på 1 000 MW. Flere projekter er undervejs:








  Grænser | Samkøringslinje | Kapacitet (MW) | Opbygget |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | Doetinchem-Wesel (nyt) | 1 500 | 2016 (ibrugtagning 2018) |
| Tyskland | Meeden-Diele (udvidelse) | 500 | 2018 |
| Danmark | COBRA | 700 | 2019 |
| Belgien | Kreekrak-Zandvliet | 700-900 | 2021 |

(28)

Siden afgørelsen i Nuon/Essent-sagen har en række forskellige projekter sigtet mod at øge kapaciteten på samkøringslinjerne til og fra Nederlandene. NorNed-kablet mellem Norge og Nederlandene har været i drift siden 2008 med en kapacitet på 700 MW. BritNed-kablet mellem Storbritannien og Nederlandene har været i drift siden 2011 med en kapacitet på 1 000 MW. Flere projekter er undervejs:

Nuon/Essent

Grænser

Samkøringslinje

Kapacitet (MW)

Opbygget

Tyskland

Doetinchem-Wesel (nyt)

1 500

2016 (ibrugtagning 2018)

Tyskland

Meeden-Diele (udvidelse)

500

2018

Danmark

COBRA

700

2019

Belgien

Kreekrak-Zandvliet

700-900

2021

| (29) | Den betydelige stigning i sammenkoblingskapaciteten mellem Nederlandene og nabolandene har sandsynligvis haft en positiv indvirkning på konkurrencen på det nederlandske marked for elektricitetsproduktion. |
| --- | --- |

(29)

Den betydelige stigning i sammenkoblingskapaciteten mellem Nederlandene og nabolandene har sandsynligvis haft en positiv indvirkning på konkurrencen på det nederlandske marked for elektricitetsproduktion.

| (30) | Kommissionen noterer sig den stigende betydning af importen på det nederlandske elproduktions- og engrossalgsmarked og er af den opfattelse, at det nederlandske marked for produktion og engrossalg af elektricitet skal betragtes som værende nationalt som minimum i forbindelse med vurderingen af om betingelserne i artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU er opfyldt, og uden at det berører konkurrencereglerne. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen noterer sig den stigende betydning af importen på det nederlandske elproduktions- og engrossalgsmarked og er af den opfattelse, at det nederlandske marked for produktion og engrossalg af elektricitet skal betragtes som værende nationalt som minimum i forbindelse med vurderingen af om betingelserne i artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU er opfyldt, og uden at det berører konkurrencereglerne.

3.2.3.   Markedsanalyse

Markedsanalyse

a)   Markedsandele

Markedsandele

| (31) | I tidligere afgørelser (23) har Kommissionen konkluderet, at den samlede markedsandel for de tre største virksomheder på produktions- og engrossalgsmarkedet er relevant. Da ikke alle markedsaktører er underlagt reglerne for offentlige udbud, fokuserer analysen på markedsposition og konkurrencemæssige begrænsninger for de individuelle markedsdeltagere, der er omfattet af reglerne for offentlige udbud. Andre former for fusioner kan også anses for at være relevante. |
| --- | --- |

(31)

I tidligere afgørelser (23) har Kommissionen konkluderet, at den samlede markedsandel for de tre største virksomheder på produktions- og engrossalgsmarkedet er relevant. Da ikke alle markedsaktører er underlagt reglerne for offentlige udbud, fokuserer analysen på markedsposition og konkurrencemæssige begrænsninger for de individuelle markedsdeltagere, der er omfattet af reglerne for offentlige udbud. Andre former for fusioner kan også anses for at være relevante.

23

| (32) | Det nederlandske statistiske kontor (Centraal Bureau voor de Statistiek i det følgende benævnt »CBS«) udgav i februar 2015 en rapport om elektricitetsmarkedet i Nederlandene (24). Ifølge rapporten var den installerede kapacitet i Nederlandene på ca. 31,5 GW, hvoraf 20,1 GW var centralt installeret kapacitet, og 11,5 GW var decentralt installeret kapacitet. Central produktion er defineret som produktion af elektricitet fra termiske eller nukleare anlæg, der leverer direkte til højspændingsnettet. Al anden form for elektricitetsproduktion kaldes decentralt installeret produktion fra termiske anlæg, vindkraft, vandkraft og solenergi.

  Tabel 1


  Installeret kapacitet (MW og antallet af installationer) i 2012, 2013 og 2014 | 2012 (MW) | 2012 (antal) | 2013 (MW) | 2013 (antal) | 2014 (MW) | 2014 (antal) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centraliseret | 19 025 | 48 | 20 132 | 50 | 21 515 | 49 |
| Decentraliseret | 10 905 | 6 405 | 11 408 | 6 451 | 11 799 | 6 445 |
| I alt | 29 930 | 6 453 | 31 540 | 6 501 | 33 314 | 6 494 |
| (Kilde: CBS) |

(32)

Det nederlandske statistiske kontor (Centraal Bureau voor de Statistiek i det følgende benævnt »CBS«) udgav i februar 2015 en rapport om elektricitetsmarkedet i Nederlandene (24). Ifølge rapporten var den installerede kapacitet i Nederlandene på ca. 31,5 GW, hvoraf 20,1 GW var centralt installeret kapacitet, og 11,5 GW var decentralt installeret kapacitet. Central produktion er defineret som produktion af elektricitet fra termiske eller nukleare anlæg, der leverer direkte til højspændingsnettet. Al anden form for elektricitetsproduktion kaldes decentralt installeret produktion fra termiske anlæg, vindkraft, vandkraft og solenergi.

Centraal Bureau voor de Statistiek

24

Tabel 1

Tabel 1

Installeret kapacitet (MW og antallet af installationer) i 2012, 2013 og 2014

Installeret kapacitet (MW og antallet af installationer) i 2012, 2013 og 2014

2012 (MW)

2012 (antal)

2013 (MW)

2013 (antal)

2014 (MW)

2014 (antal)

Centraliseret

19 025

48

20 132

50

21 515

49

Decentraliseret

10 905

6 405

11 408

6 451

11 799

6 445

I alt

I alt

29 930

29 930

6 453

6 453

31 540

31 540

6 501

6 501

33 314

33 314

6 494

6 494

(Kilde: CBS)

Kilde

| (33) | Ansøgerne fremlagde desuden deres egne produktionstal, herunder en opdeling mellem konventionel og vedvarende produktion. Tabellen viser, at den samlede produktion er faldet en smule, mens DONG's og Eneco's andel af den samlede produktion er steget en smule. Nuon's samlede produktion har været forholdsvis stabil. Ansøgerne har til sammen en andel på mindre end 20 % af den samlede produktion. Der er ikke en væsentlig forskel på deres samlede markedsandel af konventionel og vedvarende energiproduktion.

  Tabel 2


  Elektricitetsproduktion, vedvarende og konventionel (mio. MWh), 2011- 2015 (foreløbig)
   (25)
  , markedsandel anført i parentes











  Elproduktion | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elproduktion | 113 000 | 102 500 | 100 900 | 103 400 | 109 600 |
| Dong | 500 (0,5 %) | 600 (0,6 %) | 500 (0,5 %) | 1 300 (1,2 %) | 1 300 (1,2 %) |
| Eneco | 1 500 (1,3 %) | 2 200 (2,2 %) | 1 500 (1,5 %) | 2 600 (2,5 %) | 4 900 (4,4 %) |
| Nuon | 13 400 (11,9 %) | 13 100 (12,8 %) | 17 100 (17 %) | 13 900 (13,4 %) | 13 700 (12,5 %) |
| Andre | 97 500 (86,3 %) | 86 600 (84,5 %) | 81 800 (81 %) | 85 700 (82,8 %) | 89 700 (81,8 %) |
| Konventionel | 101 000 | 90 000 | 88 900 | 91 600 | 96 400 |
| Dong | [...] (*1) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Eneco | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nuon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Andre | 86 900 (86,1 %) | 75 500 (83,9 %) | 71 400 (80,3 %) | 75 900 (82,9 %) | 79 400 (82,3 %) |
| Vedvarende | 12 000 | 12 500 | 12 000 | 11 800 | 13 200 |
| Dong | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Eneco | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nuon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Andre | 10 600 (88,4 %) | 11 100 (88,5 %) | 10 400 (86,4 %) | 9 800 (82,7 %) | 10 300 (77,9 %) |

(33)

Ansøgerne fremlagde desuden deres egne produktionstal, herunder en opdeling mellem konventionel og vedvarende produktion. Tabellen viser, at den samlede produktion er faldet en smule, mens DONG's og Eneco's andel af den samlede produktion er steget en smule. Nuon's samlede produktion har været forholdsvis stabil. Ansøgerne har til sammen en andel på mindre end 20 % af den samlede produktion. Der er ikke en væsentlig forskel på deres samlede markedsandel af konventionel og vedvarende energiproduktion.

Tabel 2

Tabel 2

Elektricitetsproduktion, vedvarende og konventionel (mio. MWh), 2011- 2015 (foreløbig)
   (25)
  , markedsandel anført i parentes

Elektricitetsproduktion, vedvarende og konventionel (mio. MWh), 2011- 2015 (foreløbig)

25

, markedsandel anført i parentes

Elproduktion

2011

2012

2013

2014

2015

Elproduktion

Elproduktion

113 000

113 000

102 500

102 500

100 900

100 900

103 400

103 400

109 600

109 600

Dong

500 (0,5 %)

600 (0,6 %)

500 (0,5 %)

1 300 (1,2 %)

1 300 (1,2 %)

Eneco

1 500 (1,3 %)

2 200 (2,2 %)

1 500 (1,5 %)

2 600 (2,5 %)

4 900 (4,4 %)

Nuon

13 400 (11,9 %)

13 100 (12,8 %)

17 100 (17 %)

13 900 (13,4 %)

13 700 (12,5 %)

Andre

97 500 (86,3 %)

86 600 (84,5 %)

81 800 (81 %)

85 700 (82,8 %)

89 700 (81,8 %)

Konventionel

Konventionel

101 000

101 000

90 000

90 000

88 900

88 900

91 600

91 600

96 400

96 400

Dong

[...] (*1)

*1

[...]

[...]

[...]

[...]

Eneco

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nuon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Andre

86 900 (86,1 %)

75 500 (83,9 %)

71 400 (80,3 %)

75 900 (82,9 %)

79 400 (82,3 %)

Vedvarende

Vedvarende

12 000

12 000

12 500

12 500

12 000

12 000

11 800

11 800

13 200

13 200

Dong

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Eneco

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nuon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Andre

10 600 (88,4 %)

11 100 (88,5 %)

10 400 (86,4 %)

9 800 (82,7 %)

10 300 (77,9 %)

| (34) | De nederlandske myndigheder fremlagde supplerende oplysninger den 25. september 2017. De fremgår af nedenstående tabel.









  Operatør | Markedsandel | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Delta | Produktion:
  Kapacitet: | [...] | [...] | [...] |
| DONG | Produktion:
  Kapacitet: | [...] | [...] | [...] |
| EDF | Produktion:
  Kapacitet: | [...] | [...] | [...] |
| Eneco | Produktion:
  Kapacitet: | [...] | [...] | [...] |
| NUON | Produktion:
  Kapacitet: | [...] | [...] | [...] |

(34)

De nederlandske myndigheder fremlagde supplerende oplysninger den 25. september 2017. De fremgår af nedenstående tabel.

Operatør

Markedsandel

2013

2014

2015

Delta

Produktion:

Kapacitet:

[...]

[...]

[...]

DONG

Produktion:

Kapacitet:

[...]

[...]

[...]

EDF

Produktion:

Kapacitet:

[...]

[...]

[...]

Eneco

Produktion:

Kapacitet:

[...]

[...]

[...]

NUON

Produktion:

Kapacitet:

[...]

[...]

[...]

| (35) | De oplysninger, som ansøgerne (26) og de nederlandske myndigheder har fremlagt, viser, at de øvrige elproducenter, der tilsammen har en kumulativ markedsandel på mellem 70 og 80 %, ikke er omfattet af reglerne for offentlige udbud. |
| --- | --- |

(35)

De oplysninger, som ansøgerne (26) og de nederlandske myndigheder har fremlagt, viser, at de øvrige elproducenter, der tilsammen har en kumulativ markedsandel på mellem 70 og 80 %, ikke er omfattet af reglerne for offentlige udbud.

26

| (36) | Målet med denne afgørelse er at fastslå, om aktiviteterne i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet er undergivet konkurrencevilkår i et sådant omfang (på markeder, hvortil der er fri adgang), at det også ved fravær af de disciplinerende detaljerede regler om kontraktindgåelse i direktiv 2014/25/EU sikres, at kontrakter vedrørende udøvelsen af de her berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig, ikke-diskriminerende måde på grundlag af kriterier, der gør det muligt for den ordregivende myndighed at finde den løsning, som generelt er den økonomisk mest fordelagtige. |
| --- | --- |

(36)

Målet med denne afgørelse er at fastslå, om aktiviteterne i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet er undergivet konkurrencevilkår i et sådant omfang (på markeder, hvortil der er fri adgang), at det også ved fravær af de disciplinerende detaljerede regler om kontraktindgåelse i direktiv 2014/25/EU sikres, at kontrakter vedrørende udøvelsen af de her berørte aktiviteter vil blive indgået på en gennemsigtig, ikke-diskriminerende måde på grundlag af kriterier, der gør det muligt for den ordregivende myndighed at finde den løsning, som generelt er den økonomisk mest fordelagtige.

| (37) | Hvad angår produktion og engrossalg af elektricitet, kan ovenstående kendsgerninger betragtes som en indikation for, om de markedsdeltagere, der er omfattet af udbudsreglerne, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(37)

Hvad angår produktion og engrossalg af elektricitet, kan ovenstående kendsgerninger betragtes som en indikation for, om de markedsdeltagere, der er omfattet af udbudsreglerne, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår.

b)   Andre faktorer

Andre faktorer

| (38) | Importniveauet i Nederlandene er på 28 % af det samlede udbud og forbrug. Det er eksempelvis højere end Italiens import af elektricitet (13,4 %), da den italienske elektricitetsproduktion blev vurderet (27). Kommissionen fandt, at importen havde en gavnlig virkning på konkurrencen, og at den kun vil bedres, i takt med at yderligere sammenkoblingskapacitet bliver tilgængelig. Importniveauet på det nederlandske marked styrker konklusionen om, at de ordregivende myndigheder, der opererer på det nederlandske marked for elektricitetsproduktion, er undergivet almindelige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(38)

Importniveauet i Nederlandene er på 28 % af det samlede udbud og forbrug. Det er eksempelvis højere end Italiens import af elektricitet (13,4 %), da den italienske elektricitetsproduktion blev vurderet (27). Kommissionen fandt, at importen havde en gavnlig virkning på konkurrencen, og at den kun vil bedres, i takt med at yderligere sammenkoblingskapacitet bliver tilgængelig. Importniveauet på det nederlandske marked styrker konklusionen om, at de ordregivende myndigheder, der opererer på det nederlandske marked for elektricitetsproduktion, er undergivet almindelige konkurrencevilkår.

27

| (39) | Likviditetsgraden på engrossalgsmarkedet, der er blevet undersøgt af den nationale konkurrencemyndighed ACM (28), og nederlandske balancemarkeds funktion ikke er til hinder for konklusionen om, at ordregivende myndigheder, der opererer på det nederlandske marked for elektricitetsproduktion, er undergivet almindelige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(39)

Likviditetsgraden på engrossalgsmarkedet, der er blevet undersøgt af den nationale konkurrencemyndighed ACM (28), og nederlandske balancemarkeds funktion ikke er til hinder for konklusionen om, at ordregivende myndigheder, der opererer på det nederlandske marked for elektricitetsproduktion, er undergivet almindelige konkurrencevilkår.

28

4.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (40) | På baggrund af de faktorer, der er gennemgået ovenfor, bør betingelsen om, at den pågældende aktivitet skal være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, jf. artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, anses for at være opfyldt for de ordregivende myndigheder, hvad angår produktion og engrossalg af elektricitet i Nederlandene. |
| --- | --- |

(40)

På baggrund af de faktorer, der er gennemgået ovenfor, bør betingelsen om, at den pågældende aktivitet skal være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, jf. artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, anses for at være opfyldt for de ordregivende myndigheder, hvad angår produktion og engrossalg af elektricitet i Nederlandene.

| (41) | Da betingelsen om fri adgang til markedet endvidere må anses for at være opfyldt, bør direktiv 2014/25/EU ikke finde anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter med henblik på at muliggøre produktion og engrossalg af elektricitet i Nederlandene, eller når de afholder projektkonkurrencer med henblik på udøvelsen af en sådan aktivitet i det geografiske område. |
| --- | --- |

(41)

Da betingelsen om fri adgang til markedet endvidere må anses for at være opfyldt, bør direktiv 2014/25/EU ikke finde anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter med henblik på at muliggøre produktion og engrossalg af elektricitet i Nederlandene, eller når de afholder projektkonkurrencer med henblik på udøvelsen af en sådan aktivitet i det geografiske område.

| (42) | Denne afgørelse bygger på de retlige og faktiske forhold i januar 2017 til november 2017, som de fremgår af de oplysninger, som er indgivet af ansøgerne og de nederlandske myndigheder. Den kan ændres, hvis betydelige ændringer af de retlige og faktiske forhold medfører, at betingelserne for at anvende artikel 34 i direktiv 2014/25/EU ikke længere er opfyldt. |
| --- | --- |

(42)

Denne afgørelse bygger på de retlige og faktiske forhold i januar 2017 til november 2017, som de fremgår af de oplysninger, som er indgivet af ansøgerne og de nederlandske myndigheder. Den kan ændres, hvis betydelige ændringer af de retlige og faktiske forhold medfører, at betingelserne for at anvende artikel 34 i direktiv 2014/25/EU ikke længere er opfyldt.

| (43) | Det skal erindres, at artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (29) om tildeling af koncessionskontrakter indeholder en undtagelse fra direktivets anvendelse for koncessioner, som tildeles af ordregivende enheder, hvis det i medfør af artikel 35 i direktiv 2014/25/EU er fastlagt, at aktiviteten er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i den medlemsstat, hvor koncessionen skal gennemføres i overensstemmelse med artikel 34 i samme direktiv. Eftersom det blev konkluderet, at aktiviteten vedrørende produktion og engrossalg af elektricitet er omfattet er undergivet almindelige konkurrencevilkår, udelukkes koncessionskontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udøvelse af disse aktiviteter i Nederlandene, fra anvendelsen af direktiv 2014/23/EU. |
| --- | --- |

(43)

Det skal erindres, at artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (29) om tildeling af koncessionskontrakter indeholder en undtagelse fra direktivets anvendelse for koncessioner, som tildeles af ordregivende enheder, hvis det i medfør af artikel 35 i direktiv 2014/25/EU er fastlagt, at aktiviteten er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i den medlemsstat, hvor koncessionen skal gennemføres i overensstemmelse med artikel 34 i samme direktiv. Eftersom det blev konkluderet, at aktiviteten vedrørende produktion og engrossalg af elektricitet er omfattet er undergivet almindelige konkurrencevilkår, udelukkes koncessionskontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udøvelse af disse aktiviteter i Nederlandene, fra anvendelsen af direktiv 2014/23/EU.

29

| (44) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Udbud — |
| --- | --- |

(44)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Udbud —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Direktiv 2014/25/EU finder ikke anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter med henblik på at muliggøre produktion og engrossalg af elektricitet i Nederlandene.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. december 2017.

På Kommissionens vegne

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Dette omfatter følgende aktiviteter:

2

| 1. | (Datterselskaberne under) DONG Energy Wind Power A/S, der er et indirekte datterselskab 100 % ejet af DONG. Denne enhed har også formelt indgivet anmodningen om undtagelse på vegne af DONG. |
| --- | --- |

1.

(Datterselskaberne under) DONG Energy Wind Power A/S, der er et indirekte datterselskab 100 % ejet af DONG. Denne enhed har også formelt indgivet anmodningen om undtagelse på vegne af DONG.

| 2. | DONG Energy Netherlands B.V., som indirekte ejer 50 % af aktierne i Enecogen-kraftværket. |
| --- | --- |

2.

DONG Energy Netherlands B.V., som indirekte ejer 50 % af aktierne i Enecogen-kraftværket.

(3)  Se sag nr. COMP/M.7068.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 55).

4

(5)  Wet van 12-7-2012, Stb. 2012, 334 en Inwerkingtredingsbesluit van 12-7-2012, Stb. 2012, 336.

5

(6)  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

6

(7)  Dom af 27. april 2016, Österreichische Post AG mod Kommissionen, T-463/14, EU:T:2016:243, præmis 28.

7

(8)  I henhold til anmodningen er kun Delta, DONG, EDF, Eneco og Nuon ordregivere som omhandlet i artikel 4 i direktiv 2014/25/EU og er således omfattet af reglerne for offentlige udbud.

8

(9)  Sag COMP M.4110 E.ON — ENDESA, af 25.4.2006, præmis 10 og 11, s. 3.

9

(10)  Sag COMP/M.3696 E.ON — MOL af 21.1.2005, præmis 223, sag COMP/M.5467 RWE — ESSENT af 23.6.2009, præmis 23.

10

(11)  ACM's afgørelse i sag 6015 Nuon/Essent af 21. maj 2007, betragtning 53

11

(12)  Nuon/Essent, betragtning 14, s. 174.

12

(13)  Desuden bemærkede ACM, at for slutbrugere kan den nøjagtige kilde til elektricitet ikke længere spores. Der kan findes en vis grad af sporbarhed i forbindelse med oprindelsesgarantier — men selve elektriciteten, som (slut)brugerne køber, kan stadig ikke kan spores tilbage til kilden.

13

(14)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/218/EU af 24. april 2012 om produktion og engrossalg af elektricitet fremstillet ud fra konventionelle energikilder i Tyskland fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (EUT L 114 af 26.4.2012, s. 21) og Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/539/EU af 26. september 2012 om produktion og engrossalg af elektricitet fremstillet ud fra konventionelle energikilder i Italiens makrozone nord og makrozone syd fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ændring af Kommissionens afgørelse 2010/403/EU (EUT L 271 af 5.10.2012, s. 4).

14

(15)  SDE+-støtteordningen blev anset for at være forenelig med EU's statsstøtteregler i 2015, da den begrænser konkurrenceforvridningen til et minimum — SA.39399 (2015/N).

15

(16)  Sag COMP/M.5467, C(2009) 5177.

16

(17)  RWE/Essent, præmis 32.

17

(18)  ACM's afgørelse i sag 5098/E.ON-NRE; ACM's afgørelse i sag 3386/Nuon — Reliant Energy Group.

18

(19)  Visionsdokument [om] fusioner [på] energimarkederne», offentliggjort i november 2006 af den nederlandske konkurrencemyndighed (NMa), betragtning 139.

19

(20)  Idem, betragtning 139.

20

(21)  Idem, betragtning 29 og 72, og en tidligere definition i Nuon/Reliant-sagen i fodnote 4: »
  Super-spidsbelastningsperioder er den elektricitet, der er behov for på arbejdsdage mellem kl. 8.00 og 20.00
  «.

21

Super-spidsbelastningsperioder er den elektricitet, der er behov for på arbejdsdage mellem kl. 8.00 og 20.00

(22)  Idem, betragtning 139. Nuon/Essent, betragtning 91.

22

(23)  Gennemførelsesafgørelse 2012/218/EU og gennemførelsesafgørelse 2012/539/EU.

23

(24)  Centraal Bureau voor de Statistiek, »Elektriciteit in Nederland«, februar 2015, se https://www.cbs.nl/nl-nl/publicatie/2015/07/elektriciteit-in-nederland

24

(*1)  Fortrolige oplysninger.

*1

(25)  http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=00377&D1=a&D2=701,712,714-715,718,729,731-732&HDR=G1&STB=T&VW=T

25

(26)  Se anmodningen, afsnit 5.2.3.

26

(27)  Kommissionens afgørelse 2010/403/EU af 14. juli 2010 om undtagelse af produktion og engrossalg af elektricitet i Italiens makrozone nord og detailsalg af elektricitet til slutbrugere, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet i Italien, fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (EUT L 186 af 20.7.2010, s. 44), betragtning 11.

27

(28)  I den seneste likviditetsrapport, som blev offentliggjort i 2014, konkluderede ACM, at likviditeten på markedet for engrossalg af elektricitet (dvs. større salgsmængder, lavere prisvolatilitet og mindre bud-/udbudsdifference) synes at være øget i perioden 2009-2013. ACM bemærkede desuden, at antallet af transaktioner af intraday-produkter i 2013 steg til mere end det dobbelte af antallet i 2012.

28

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1).

29

---

Berigtigelser

| 17.1.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 12/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 12/62

---

Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2268 af 26. september 2017 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 om en fællesskabsordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 334 af 15. december 2017
  )

Side 49, første række:

i stedet for:

| »0B001 | b. | (fortsat)« |
| --- | --- | --- |

»0B001

b.

(fortsat)«

læses:

| »1C005 | b. | (fortsat)«. |
| --- | --- | --- |

»1C005

b.

(fortsat)«.

Side 56, første række:

i stedet for:

| »0B001 | a. 2. a. | (fortsat)« |
| --- | --- | --- |

»0B001

a. 2. a.

(fortsat)«

læses:

| »1C111 | a. 2. a. | (fortsat)«. |
| --- | --- | --- |

»1C111

a. 2. a.

(fortsat)«.

Side 57, første række:

i stedet for:

| »0B001 | a. 4. | (fortsat)« |
| --- | --- | --- |

»0B001

a. 4.

(fortsat)«

læses:

| »1C111 | a. 4. | (fortsat)«. |
| --- | --- | --- |

»1C111

a. 4.

(fortsat)«.

Side 58, første række:

i stedet for:

| »0B001 | c. | (fortsat)« |
| --- | --- | --- |

»0B001

c.

(fortsat)«

læses:

| »1C111 | c. | (fortsat)«. |
| --- | --- | --- |

»1C111

c.

(fortsat)«.

Side 79, første række:

i stedet for:

| »0B001 | d. | (fortsat)« |
| --- | --- | --- |

»0B001

d.

(fortsat)«

læses:

| »2B002 | d. | (fortsat)«. |
| --- | --- | --- |

»2B002

d.

(fortsat)«.

---

| 17.1.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 12/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 12/63

---

Berigtigelse til Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2315 af 11. december 2017 om etablering af et permanent struktureret samarbejde (PESCO) og fastlæggelse af listen over deltagende medlemsstater

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 331 af 14. december 2017
  )

Afgørelse (FUSP) 2017/2315 læses således:

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2017/2315

af 11. december 2017

om etablering af et permanent struktureret samarbejde (PESCO) og fastlæggelse af listen over deltagende medlemsstater

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 46, stk. 2,

under henvisning til protokol nr. 10 om permanent struktureret samarbejde etableret ved artikel 42 i traktaten om Den Europæiske Union til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til forslag fra Forbundsrepublikken Tyskland, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik og Den Italienske Republik,

under henvisning til udtalelse fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 42, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) fastsætter, at de medlemsstater, der opfylder højere kriterier for militær kapacitet, og som har indgået mere bindende forpligtelser på dette område med henblik på mere krævende opgaver, etablerer et permanent struktureret samarbejde (PESCO) inden for rammerne af Unionen. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 42, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) fastsætter, at de medlemsstater, der opfylder højere kriterier for militær kapacitet, og som har indgået mere bindende forpligtelser på dette område med henblik på mere krævende opgaver, etablerer et permanent struktureret samarbejde (PESCO) inden for rammerne af Unionen.

| (2) | Den 13. november 2017 modtog Rådet og den højtstående repræsentant en fælles underretning i overensstemmelse med artikel 46, stk. 1, i TEU fra 23 EU-medlemsstater [og den 7. og 8. december 2017 fra yderligere to medlemsstater] om, at alle disse medlemsstater har til hensigt at deltage i et PESCO med den begrundelse, at de opfylder ovennævnte krav, og at de indbyrdes har indgået de mere bindende forpligtelser på dette område, jf. bilaget til denne afgørelse, og på grundlag af alle de øvrige elementer i underretningen, herunder præamblen og de vejledende principper for PESCO, jf. bilag I til underretningen, til hvilke de forbliver forpligtede i sin helhed, og også under henvisning til artikel 42 i TEU, herunder artikel 42, stk. 7 (1). |
| --- | --- |

(2)

Den 13. november 2017 modtog Rådet og den højtstående repræsentant en fælles underretning i overensstemmelse med artikel 46, stk. 1, i TEU fra 23 EU-medlemsstater [og den 7. og 8. december 2017 fra yderligere to medlemsstater] om, at alle disse medlemsstater har til hensigt at deltage i et PESCO med den begrundelse, at de opfylder ovennævnte krav, og at de indbyrdes har indgået de mere bindende forpligtelser på dette område, jf. bilaget til denne afgørelse, og på grundlag af alle de øvrige elementer i underretningen, herunder præamblen og de vejledende principper for PESCO, jf. bilag I til underretningen, til hvilke de forbliver forpligtede i sin helhed, og også under henvisning til artikel 42 i TEU, herunder artikel 42, stk. 7 (1).

| (3) | Disse mere bindende forpligtelser, jf. bilaget til denne afgørelse, er i tråd med opfyldelsen af de mål, der er fastsat i artikel 1 i protokol nr. 10 til traktaterne, og de forpligtelser, der er omhandlet i nævnte protokols artikel 2. |
| --- | --- |

(3)

Disse mere bindende forpligtelser, jf. bilaget til denne afgørelse, er i tråd med opfyldelsen af de mål, der er fastsat i artikel 1 i protokol nr. 10 til traktaterne, og de forpligtelser, der er omhandlet i nævnte protokols artikel 2.

| (4) | Medlemsstaters beslutning om at deltage i PESCO er frivillig og berører ikke som sådan den nationale suverænitet eller den særlige karakter af visse medlemsstaters sikkerheds- og forsvarspolitik. De deltagende medlemsstaters bidrag med henblik på at opfylde de mere bindende forpligtelser under PESCO vil blive indbetalt i overensstemmelse med deres forfatningsbestemmelser. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaters beslutning om at deltage i PESCO er frivillig og berører ikke som sådan den nationale suverænitet eller den særlige karakter af visse medlemsstaters sikkerheds- og forsvarspolitik. De deltagende medlemsstaters bidrag med henblik på at opfylde de mere bindende forpligtelser under PESCO vil blive indbetalt i overensstemmelse med deres forfatningsbestemmelser.

| (5) | At styrke fælles og samarbejdsbaserede projekter vedrørende udvikling af forsvarskapaciteter er blandt de bindende forpligtelser under PESCO. Sådanne projekter kan støttes med bidrag fra EU-budgettet i overensstemmelse med traktaterne og i overensstemmelse med relevante EU-instrumenter og -programmer. |
| --- | --- |

(5)

At styrke fælles og samarbejdsbaserede projekter vedrørende udvikling af forsvarskapaciteter er blandt de bindende forpligtelser under PESCO. Sådanne projekter kan støttes med bidrag fra EU-budgettet i overensstemmelse med traktaterne og i overensstemmelse med relevante EU-instrumenter og -programmer.

| (6) | De deltagende medlemsstater har i deres respektive nationale gennemførelsesplaner fastlagt deres evne til at opfylde de mere bindende forpligtelser, som de har indgået. |
| --- | --- |

(6)

De deltagende medlemsstater har i deres respektive nationale gennemførelsesplaner fastlagt deres evne til at opfylde de mere bindende forpligtelser, som de har indgået.

| (7) | De nødvendige betingelser er blevet opfyldt, og Rådet bør derfor vedtage en afgørelse om etablering af et PESCO. |
| --- | --- |

(7)

De nødvendige betingelser er blevet opfyldt, og Rådet bør derfor vedtage en afgørelse om etablering af et PESCO.

| (8) | Enhver medlemsstat, der på et senere tidspunkt ønsker at deltage i et PESCO, underretter Rådet og den højtstående repræsentant herom i overensstemmelse med artikel 46, stk. 3, i TEU. |
| --- | --- |

(8)

Enhver medlemsstat, der på et senere tidspunkt ønsker at deltage i et PESCO, underretter Rådet og den højtstående repræsentant herom i overensstemmelse med artikel 46, stk. 3, i TEU.

| (9) | Den højtstående repræsentant vil blive inddraget fuldt ud i arbejdet inden for PESCO'et. |
| --- | --- |

(9)

Den højtstående repræsentant vil blive inddraget fuldt ud i arbejdet inden for PESCO'et.

| (10) | Der bør være sammenhæng mellem de aktioner, der iværksættes inden for rammerne af PESCO og andre FUSP-aktioner og Unionens øvrige politikker. Rådet og, inden for deres respektive ansvarsområder, den højtstående repræsentant og Kommissionen, bør samarbejde for at maksimere synergierne, hvor dette er relevant. |
| --- | --- |

(10)

Der bør være sammenhæng mellem de aktioner, der iværksættes inden for rammerne af PESCO og andre FUSP-aktioner og Unionens øvrige politikker. Rådet og, inden for deres respektive ansvarsområder, den højtstående repræsentant og Kommissionen, bør samarbejde for at maksimere synergierne, hvor dette er relevant.

| (11) | I medfør af artikel 5 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til TEU og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet. Danmark er derfor ikke bundet af denne afgørelse — |
| --- | --- |

(11)

I medfør af artikel 5 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til TEU og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet. Danmark er derfor ikke bundet af denne afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Etablering af et permanent struktureret samarbejde

Der etableres hermed et permanent struktureret samarbejde (PESCO) inden for Unionens rammer mellem de medlemsstater, der opfylder højere kriterier for militær kapacitet som omhandlet i artikel 1 i protokol nr. 10, og som har indgået forpligtelser på dette område som omhandlet i nævnte protokols artikel 2 med henblik på mere krævende opgaver, og som bidrag til at nå Unionens ambitionsniveau.

Artikel 2

Deltagende medlemsstater

De medlemsstater, der deltager i PESCO'et, er følgende:

| — | Belgien |
| --- | --- |

—

Belgien

| — | Bulgarien |
| --- | --- |

—

Bulgarien

| — | Den Tjekkiske Republik |
| --- | --- |

—

Den Tjekkiske Republik

| — | Tyskland |
| --- | --- |

—

Tyskland

| — | Estland |
| --- | --- |

—

Estland

| — | Irland |
| --- | --- |

—

Irland

| — | Grækenland |
| --- | --- |

—

Grækenland

| — | Spanien |
| --- | --- |

—

Spanien

| — | Frankrig |
| --- | --- |

—

Frankrig

| — | Kroatien |
| --- | --- |

—

Kroatien

| — | Italien |
| --- | --- |

—

Italien

| — | Cypern |
| --- | --- |

—

Cypern

| — | Letland |
| --- | --- |

—

Letland

| — | Litauen |
| --- | --- |

—

Litauen

| — | Luxembourg |
| --- | --- |

—

Luxembourg

| — | Ungarn |
| --- | --- |

—

Ungarn

| — | Nederlandene |
| --- | --- |

—

Nederlandene

| — | Østrig |
| --- | --- |

—

Østrig

| — | Polen |
| --- | --- |

—

Polen

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Rumænien |
| --- | --- |

—

Rumænien

| — | Slovenien |
| --- | --- |

—

Slovenien

| — | Slovakiet |
| --- | --- |

—

Slovakiet

| — | Finland |
| --- | --- |

—

Finland

| — | Sverige. |
| --- | --- |

—

Sverige.

Artikel 3

Mere bindende forpligtelser i henhold til protokol nr. 10

1.   For at nå de mål, der er fastsat i artikel 1 i protokol nr. 10, og de forpligtelser, der er nævnt i nævnte protokols artikel 2, skal de deltagende medlemsstater indbetale bidrag, der opfylder de mere bindende forpligtelser, de har indgået med hinanden, jf. bilaget.

2.   Til dette formål reviderer de deltagende medlemsstater hvert år og ajourfører, hvor det er relevant, deres nationale gennemførelsesplaner, hvori de skal skitsere, hvordan de vil opfylde de mere bindende forpligtelser, og specificerer, hvordan de vil opfylde de mere præcise mål, der skal opstilles for hver enkelt fase. De ajourførte nationale gennemførelsesplaner meddeles årligt Tjenesten for EU's optræden udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) og stilles til rådighed for alle deltagende medlemsstater.

Artikel 4

Forvaltning af PESCO'et

1.   Forvaltningen af PESCO'et tilrettelægges:

| — | på rådsniveau, og |
| --- | --- |

—

på rådsniveau, og

| — | inden for rammerne af projekter, der gennemføres af grupper af de deltagende medlemsstater, som har aftalt indbyrdes at gennemføre de pågældende projekter. |
| --- | --- |

—

inden for rammerne af projekter, der gennemføres af grupper af de deltagende medlemsstater, som har aftalt indbyrdes at gennemføre de pågældende projekter.

2.   Rådet vedtager i overensstemmelse med artikel 46, stk. 6, i TEU afgørelser og henstillinger, der:

| a) | udstikker den strategiske retning for og retningslinjer til PESCO'et |
| --- | --- |

a)

udstikker den strategiske retning for og retningslinjer til PESCO'et

| b) | opstiller rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser i bilaget i løbet af to på hinanden følgende indledende faser (årene 2018-2020 og 2021-2025) og specificerer i begyndelsen af hver fase mere præcise mål for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser, jf. bilaget |
| --- | --- |

b)

opstiller rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser i bilaget i løbet af to på hinanden følgende indledende faser (årene 2018-2020 og 2021-2025) og specificerer i begyndelsen af hver fase mere præcise mål for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser, jf. bilaget

| c) | ajourfører og om nødvendigt udvider de mere bindende forpligtelser, der er fastsat i bilaget, på baggrund af de resultater, der opnås via PESCO'et, for at afspejle Unionens sikkerhedsmiljø, der er i forandring. Disse beslutninger træffes navnlig i slutningen af de faser, der er omhandlet i stk. 2, litra b), på baggrund af en strategisk gennemgang, der evaluerer opfyldelsen af PESCO-forpligtelserne. |
| --- | --- |

c)

ajourfører og om nødvendigt udvider de mere bindende forpligtelser, der er fastsat i bilaget, på baggrund af de resultater, der opnås via PESCO'et, for at afspejle Unionens sikkerhedsmiljø, der er i forandring. Disse beslutninger træffes navnlig i slutningen af de faser, der er omhandlet i stk. 2, litra b), på baggrund af en strategisk gennemgang, der evaluerer opfyldelsen af PESCO-forpligtelserne.

| d) | evaluerer de deltagende medlemsstaters bidrag til at overholde de aftalte forpligtelser i henhold til den i artikel 6 beskrevne mekanisme |
| --- | --- |

d)

evaluerer de deltagende medlemsstaters bidrag til at overholde de aftalte forpligtelser i henhold til den i artikel 6 beskrevne mekanisme

| e) | opstiller listen over projekter, der skal udvikles under PESCO'et, som både afspejler støtte til kapacitetsudvikling og, i det omfang midlerne og kapaciteterne tillader det, ydelse af betydelig støtte til operationer og missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) |
| --- | --- |

e)

opstiller listen over projekter, der skal udvikles under PESCO'et, som både afspejler støtte til kapacitetsudvikling og, i det omfang midlerne og kapaciteterne tillader det, ydelse af betydelig støtte til operationer og missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP)

| f) | opstiller et fælles sat forvaltningsregler for projekter, som de deltagende medlemsstater, der deltager i et konkret projekt, kan tilpasse som nødvendigt for nævnte projekt |
| --- | --- |

f)

opstiller et fælles sat forvaltningsregler for projekter, som de deltagende medlemsstater, der deltager i et konkret projekt, kan tilpasse som nødvendigt for nævnte projekt

| g) | rettidigt og i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, fastsætter de generelle betingelser, hvorpå tredjelande undtagelsesvis kan indbydes til at deltage i individuelle projekter, og i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, fastslår, om et givet tredjeland opfylder disse betingelser, og |
| --- | --- |

g)

rettidigt og i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, fastsætter de generelle betingelser, hvorpå tredjelande undtagelsesvis kan indbydes til at deltage i individuelle projekter, og i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, fastslår, om et givet tredjeland opfylder disse betingelser, og

| h) | fastlægger eventuelle andre foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre denne afgørelse. |
| --- | --- |

h)

fastlægger eventuelle andre foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre denne afgørelse.

Artikel 5

PESCO-projekter

1.   Efter forslag fra de deltagende medlemsstater, der har til hensigt at deltage i et konkret projekt, kan den højtstående repræsentant fremsætte en henstilling om identifikation og evaluering af PESCO-projekter på grundlag af de evalueringer, der forelægges i overensstemmelse med artikel 7, med henblik på Rådets afgørelser og henstillinger, der skal vedtages i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, litra e), på baggrund af militær rådgivning fra Den Europæiske Unions Militærkomité (EUMC).

2.   Deltagende medlemsstater, der har til hensigt at foreslå et enkelt projekt, underretter de øvrige deltagende medlemsstater i god tid, inden de fremlægger deres forslag med henblik på at samle støtte og give dem mulighed for i fællesskab at indsende forslaget.

Projektmedlemmerne er de deltagende medlemsstater, der har fremsat forslaget. Listen over projektmedlemmer for hvert enkelt projekt vedlægges Rådets afgørelse, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra e).

De deltagende medlemsstater, der deltager i et projekt, kan indbyrdes aftale, at andre deltagende medlemsstater, der på et senere tidspunkt ønsker at tage del i projektet, kan deltage.

3.   De deltagende medlemsstater, der deltager i et projekt, aftaler indbyrdes de nærmere ordninger for og omfanget af deres samarbejde og forvaltningen af det pågældende projekt. De deltagende medlemsstater, der deltager i et projekt, orienterer regelmæssigt Rådet om projektets udvikling, hvis det er relevant.

Artikel 6

Overvågnings-, evaluerings- og rapporteringsordninger

1.   Rådet sikrer, inden for rammerne af artikel 46, stk. 6, i TEU, at PESCO'et fremtræder som en helhed, er sammenhængende og effektivt. Den højtstående repræsentant bidrager også til at nå disse mål.

2.   Den højtstående repræsentant inddrages fuldt ud i arbejdet inden for PESCO'et, jf. protokol nr. 10.

3.   Den højtstående repræsentant forelægger hvert år Rådet en rapport om PESCO'et. Rapporten baseres på bidrag fra EDA, jf. artikel 7, stk. 3, litra a), og bidrag fra EU-Udenrigstjenesten, jf. artikel 7, stk. 2, litra a). Den højtstående repræsentants rapport beskriver status for gennemførelsen af PESCO'et, herunder de enkelte deltagende medlemsstaters opfyldelse af deres forpligtelser, i overensstemmelse med deres nationale gennemførelsesplaner.

EUMC yder militær rådgivning og fremsætter henstillinger til Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité med hensyn til den årlige evaluering af PESCO'et.

På grundlag af den årlige rapport om PESCO'et, som forelægges af den højtstående repræsentant, undersøger Rådet en gang om året, om de deltagende medlemsstater fortsat overholder de mere bindende forpligtelser, der er omhandlet i artikel 3.

4.   Enhver afgørelse om suspension af en medlemsstats deltagelse vedtages først i overensstemmelse med artikel 46, stk. 4, i TEU, efter at medlemsstaten har modtaget en klart defineret tidsramme for individuel høring og reaktionsforanstaltninger.

Artikel 7

Støtte fra EU-Udenrigstjenesten og EDA

1.   Under den højtstående repræsentants ansvar, herunder i dennes egenskab af leder af EDA, varetager EU-Udenrigstjenesten, herunder EU's Militærstab (EUMS), og EDA i fællesskab de nødvendige sekretariatsopgaver for PESCO'et, bortset fra på rådsniveau, og fungerer i den forbindelse som et enkelt kontaktpunkt.

2.   EU-Udenrigstjenesten, herunder EUMS, støtter PESCO'ets funktion, navnlig ved:

| a) | at bidrage til den højtstående repræsentants evaluering i dennes årlige rapport om PESCO'et af de deltagende medlemsstaters bidrag for så vidt angår operationelle aspekter i overensstemmelse med artikel 6 |
| --- | --- |

a)

at bidrage til den højtstående repræsentants evaluering i dennes årlige rapport om PESCO'et af de deltagende medlemsstaters bidrag for så vidt angår operationelle aspekter i overensstemmelse med artikel 6

| b) | at koordinere den evaluering af projektforslag, der er forudset i artikel 5, navnlig hvad angår styrkers disponibilitet, interoperabilitet, fleksibilitet og deployeringsevne. EU-Udenrigstjenesten, herunder EUMS, evaluerer navnlig et foreslået projekts overensstemmelse med og bidrag til operationelle behov. |
| --- | --- |

b)

at koordinere den evaluering af projektforslag, der er forudset i artikel 5, navnlig hvad angår styrkers disponibilitet, interoperabilitet, fleksibilitet og deployeringsevne. EU-Udenrigstjenesten, herunder EUMS, evaluerer navnlig et foreslået projekts overensstemmelse med og bidrag til operationelle behov.

3.   EDA støtter PESCO'et, navnlig ved:

| a) | at bidrage til den højtstående repræsentants evaluering i dennes årlige rapport om PESCO'et af de deltagende medlemsstaters bidrag i overensstemmelse med artikel 6 for så vidt angår kapaciteter, navnlig bidrag ydet i overensstemmelse med de mere bindende forpligtelser, der er omhandlet i artikel 3 |
| --- | --- |

a)

at bidrage til den højtstående repræsentants evaluering i dennes årlige rapport om PESCO'et af de deltagende medlemsstaters bidrag i overensstemmelse med artikel 6 for så vidt angår kapaciteter, navnlig bidrag ydet i overensstemmelse med de mere bindende forpligtelser, der er omhandlet i artikel 3

| b) | at fremme projekter vedrørende kapacitetsudvikling, herunder at koordinere den evaluering af projektforslag, der er forudset i artikel 5, navnlig hvad angår kapacitetsudvikling. EDA støtter navnlig medlemsstaterne i at sikre, at der ikke forekommer unødvendige overlapninger med eksisterende initiativer i andre institutionelle sammenhænge. |
| --- | --- |

b)

at fremme projekter vedrørende kapacitetsudvikling, herunder at koordinere den evaluering af projektforslag, der er forudset i artikel 5, navnlig hvad angår kapacitetsudvikling. EDA støtter navnlig medlemsstaterne i at sikre, at der ikke forekommer unødvendige overlapninger med eksisterende initiativer i andre institutionelle sammenhænge.

Artikel 8

Finansiering

1.   EU-institutionernes og EU-Udenrigstjenestens administrationsudgifter i forbindelse med gennemførelsen af denne afgørelse afholdes over Unionens budget. EDA's administrationsudgifter er underlagt EDA's relevante finansieringsregler i overensstemmelse med Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1835 (2).

2.   Driftsudgifter i forbindelse med projekter, der gennemføres inden for rammerne af PESCO, støttes primært af de deltagende medlemsstater, der deltager i et konkret projekt. Der kan også ydes bidrag fra Unionens almindelige budget til sådanne projekter i overensstemmelse med traktaterne og i overensstemmelse med de relevante EU-instrumenter.

Artikel 9

Tredjelandes deltagelse i konkrete projekter

1.   De generelle betingelser for tredjelandes deltagelse i konkrete projekter fastlægges i en rådsafgørelse, der er vedtaget i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, og som kan indeholde en model for administrative ordninger med tredjelande.

2.   Rådet træffer i henhold til artikel 46, stk. 6, i TEU afgørelse om, hvorvidt et tredjeland, som deltagende medlemsstater, der deltager i et projekt, ønsker at opfordre til at deltage i det pågældende projekt, opfylder kravene i den i stk. 1 omhandlede afgørelse.

3.   Efter en positiv afgørelse i henhold til stk. 2 kan de deltagende medlemsstater, der deltager i et projekt, indgå administrative ordninger med det pågældende tredjeland med henblik på deltagelse i projektet. Sådanne ordninger skal følge Unionens procedurer og beslutningsautonomi.

Artikel 10

Sikkerhedsregler

Bestemmelserne i Rådets afgørelse 2013/488/EU (3) finder anvendelse i forbindelse med PESCO.

3

Artikel 11

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. december 2017.

På Rådets vegne

F. MOGHERINI

Formand

BILAG

Liste over ambitiøse og mere bindende fælles forpligtelser, som de deltagende medlemsstater påtager sig på de fem områder, der er fastlagt i artikel 2 i protokol nr. 10

| »a) | fra og med Lissabontraktatens ikrafttrædelse at samarbejde med henblik på at nå de aftalte mål for niveauet for investeringsudgifter til forsvarsmateriel og til at tage disse mål op til vurdering med jævne mellemrum på baggrund af sikkerhedssituationen og Unionens internationale ansvar.« |
| --- | --- |

»a)

På grundlag af de kollektive benchmarks, der blev identificeret i 2007, påtager de deltagende medlemsstater sig følgende forpligtelser:

| 1. | Regelmæssigt at øge forsvarsbudgetterne i faste priser for at nå de aftalte mål. |
| --- | --- |

1.

Regelmæssigt at øge forsvarsbudgetterne i faste priser for at nå de aftalte mål.

| 2. | Gradvist og på mellemlang sigt at øge udgifterne til forsvarsinvesteringer til 20 % af de samlede forsvarsudgifter (kollektivt benchmark) med henblik på at afhjælpe strategiske kapacitetsmangler ved at deltage i projekter i overensstemmelse med CDP og den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD). |
| --- | --- |

2.

Gradvist og på mellemlang sigt at øge udgifterne til forsvarsinvesteringer til 20 % af de samlede forsvarsudgifter (kollektivt benchmark) med henblik på at afhjælpe strategiske kapacitetsmangler ved at deltage i projekter i overensstemmelse med CDP og den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD).

| 3. | At styrke fælles, samarbejdsbaserede projekter omhandlende strategiske forsvarskapaciteter. Sådanne fælles, samarbejdsbaserede projekter bør støttes via Den Europæiske Forsvarsfond, hvis det er nødvendigt og hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

3.

At styrke fælles, samarbejdsbaserede projekter omhandlende strategiske forsvarskapaciteter. Sådanne fælles, samarbejdsbaserede projekter bør støttes via Den Europæiske Forsvarsfond, hvis det er nødvendigt og hensigtsmæssigt.

| 4. | At øge andelen af udgifter til forsvarsforskning og -teknologi med henblik på at nærme sig de 2 % af de samlede forsvarsudgifter (kollektivt benchmark). |
| --- | --- |

4.

At øge andelen af udgifter til forsvarsforskning og -teknologi med henblik på at nærme sig de 2 % af de samlede forsvarsudgifter (kollektivt benchmark).

| 5. | At indføre, at disse forpligtelser regelmæssigt tages op til revision (med henblik på Rådets godkendelse). |
| --- | --- |

5.

At indføre, at disse forpligtelser regelmæssigt tages op til revision (med henblik på Rådets godkendelse).

| »b) | så vidt muligt at tilnærme deres forsvarsinstrumenter til hinanden, især ved at harmonisere fastlæggelsen af de militære behov, ved at samle og eventuelt specialisere deres forsvarsaktiver og -kapaciteter og ved at fremme samarbejde inden for uddannelse og logistik.« |
| --- | --- |

»b)

| 6. | At spille en væsentlig rolle i forbindelse med kapacitetsudvikling inden for EU, herunder inden for rammerne af CARD, med henblik på at sikre tilgængeligheden af de nødvendige kapaciteter til at nå ambitionsniveauet i Europa. |
| --- | --- |

6.

At spille en væsentlig rolle i forbindelse med kapacitetsudvikling inden for EU, herunder inden for rammerne af CARD, med henblik på at sikre tilgængeligheden af de nødvendige kapaciteter til at nå ambitionsniveauet i Europa.

| 7. | At forpligte sig til at støtte CARD i videst muligt omfang og samtidig anerkende den frivillige karakter af revisionen og de deltagende medlemsstaters individuelle begrænsninger. |
| --- | --- |

7.

At forpligte sig til at støtte CARD i videst muligt omfang og samtidig anerkende den frivillige karakter af revisionen og de deltagende medlemsstaters individuelle begrænsninger.

| 8. | At forpligte sig til, at en fremtidig europæisk forsvarsfond inddrages intensivt i multinationale indkøb med påvist EU-merværdi. |
| --- | --- |

8.

At forpligte sig til, at en fremtidig europæisk forsvarsfond inddrages intensivt i multinationale indkøb med påvist EU-merværdi.

| 9. | At forpligte sig til at udarbejde harmoniserede krav til alle kapacitetsudviklingsprojekter, som alle de deltagende medlemsstater er enige om. |
| --- | --- |

9.

At forpligte sig til at udarbejde harmoniserede krav til alle kapacitetsudviklingsprojekter, som alle de deltagende medlemsstater er enige om.

| 10. | At forpligte sig til at overveje fælles udnyttelse af eksisterende kapaciteter for at optimere de til rådighed værende ressourcer og forbedre deres samlede effektivitet. |
| --- | --- |

10.

At forpligte sig til at overveje fælles udnyttelse af eksisterende kapaciteter for at optimere de til rådighed værende ressourcer og forbedre deres samlede effektivitet.

| 11. | At forpligte sig til at sikre en øget indsats inden for samarbejdet om cyberforsvar. |
| --- | --- |

11.

At forpligte sig til at sikre en øget indsats inden for samarbejdet om cyberforsvar.

| »c | at træffe konkrete foranstaltninger for at øge deres styrkers disponibilitet, interoperabilitet, fleksibilitet og deployeringsevne, navnlig ved at fastlægge fælles mål med hensyn til styrkeprojektion, herunder ved eventuelt at revidere deres nationale beslutningsprocedurer.« |
| --- | --- |

»c

| 12. | Med hensyn til styrkernes disponibilitet og deployeringsevne forpligter de deltagende medlemsstater sig til:






  — | At stille formationer til rådighed, der er strategisk deployerbare, til realiseringen af EU's ambitionsniveau som supplement til en eventuel deployering af en EU-kampgruppe. Denne forpligtelse omfatter hverken en beredskabsstyrke, en stående styrke eller en standbystyrke. |
| --- | --- | --- |

12.

Med hensyn til styrkernes disponibilitet og deployeringsevne forpligter de deltagende medlemsstater sig til:

—

At stille formationer til rådighed, der er strategisk deployerbare, til realiseringen af EU's ambitionsniveau som supplement til en eventuel deployering af en EU-kampgruppe. Denne forpligtelse omfatter hverken en beredskabsstyrke, en stående styrke eller en standbystyrke.

| — | At udvikle et solidt instrument (f.eks. en database), der kun er tilgængeligt for deltagende medlemsstater og bidragydende stater, hvori der kan registreres disponible og umiddelbart deployerbare kapaciteter med henblik på at lette og fremskynde styrkeopbygningsprocessen. |
| --- | --- |

—

At udvikle et solidt instrument (f.eks. en database), der kun er tilgængeligt for deltagende medlemsstater og bidragydende stater, hvori der kan registreres disponible og umiddelbart deployerbare kapaciteter med henblik på at lette og fremskynde styrkeopbygningsprocessen.

| — | At tilstræbe hasteprocedurer i forbindelse med politiske tilsagn på nationalt, herunder eventuel revision af deres nationale beslutningsprocedurer. |
| --- | --- |

—

At tilstræbe hasteprocedurer i forbindelse med politiske tilsagn på nationalt, herunder eventuel revision af deres nationale beslutningsprocedurer.

| — | I det omfang midlerne og kapaciteterne tillader det at yde betydelig støtte til FSFP-operationer (f.eks. EUFOR) og -missioner (f.eks. EU-uddannelsesmissioner) — med personel, materiel, uddannelse, øvelsesstøtte, infrastruktur eller lignende — efter enstemmighed i Rådet med forbehold af andre afgørelser om bidrag til FSFP-operationer og forfatningsmæssige begrænsninger af nogen art. |
| --- | --- |

—

I det omfang midlerne og kapaciteterne tillader det at yde betydelig støtte til FSFP-operationer (f.eks. EUFOR) og -missioner (f.eks. EU-uddannelsesmissioner) — med personel, materiel, uddannelse, øvelsesstøtte, infrastruktur eller lignende — efter enstemmighed i Rådet med forbehold af andre afgørelser om bidrag til FSFP-operationer og forfatningsmæssige begrænsninger af nogen art.

| — | At yde væsentlig støtte til EU-kampgrupperne ved bekræftelse af bidrag principielt mindst fire år i forvejen, med en standbyperiode i overensstemmelse med kampgruppekonceptet, pligt til at gennemføre EUBG-øvelser i forbindelse med EU-kampgruppernes styrkepakke (rammenation) og/eller til at deltage i disse øvelser (alle EU-medlemsstater, der deltager i EU-kampgrupperne). |
| --- | --- |

—

At yde væsentlig støtte til EU-kampgrupperne ved bekræftelse af bidrag principielt mindst fire år i forvejen, med en standbyperiode i overensstemmelse med kampgruppekonceptet, pligt til at gennemføre EUBG-øvelser i forbindelse med EU-kampgruppernes styrkepakke (rammenation) og/eller til at deltage i disse øvelser (alle EU-medlemsstater, der deltager i EU-kampgrupperne).

| — | At forenkle og standardisere grænseoverskridende militær transport i Europa med henblik på hurtig deployering af militært materiel og personel. |
| --- | --- |

—

At forenkle og standardisere grænseoverskridende militær transport i Europa med henblik på hurtig deployering af militært materiel og personel.

| 13. | Med hensyn til styrkernes interoperabilitet forpligter de deltagende medlemsstater sig til:






  — | At udvikle deres interoperabilitet ved:






  — | At forpligte sig til at nå til enighed om fælles kriterier for evaluering og validering af EU-kampgruppernes styrkepakke i overensstemmelse med NATO's standarder og bibeholdelse af national certificering. |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Med hensyn til styrkernes interoperabilitet forpligter de deltagende medlemsstater sig til:

—

At udvikle deres interoperabilitet ved:

—

At forpligte sig til at nå til enighed om fælles kriterier for evaluering og validering af EU-kampgruppernes styrkepakke i overensstemmelse med NATO's standarder og bibeholdelse af national certificering.

| — | At forpligte sig til at nå til enighed om fælles tekniske og operationelle standarder, idet de skal kunne sikre interoperabilitet med NATO. |
| --- | --- |

—

At forpligte sig til at nå til enighed om fælles tekniske og operationelle standarder, idet de skal kunne sikre interoperabilitet med NATO.

| — | At optimere de multinationale strukturer: de deltagende medlemsstaterne kunne forpligte sig til at gå sammen og spille en aktiv rolle i de vigtigste eksisterende og eventuelle fremtidige strukturer, der deltager i EU's optræden udadtil på militærområdet (Eurokorpset, Euromarfor, den europæiske gendarmeristyrke, MCCE/Atares/SEOS). |
| --- | --- |

—

At optimere de multinationale strukturer: de deltagende medlemsstaterne kunne forpligte sig til at gå sammen og spille en aktiv rolle i de vigtigste eksisterende og eventuelle fremtidige strukturer, der deltager i EU's optræden udadtil på militærområdet (Eurokorpset, Euromarfor, den europæiske gendarmeristyrke, MCCE/Atares/SEOS).

| 14. | De deltagende medlemsstater vil bestræbe sig på en ambitiøs tilgang til fælles finansiering af militære CSFP-operationer og -missioner, ud over hvad der fastlægges i som fælles udgifter i Rådets afgørelse om Athena. |
| --- | --- |

14.

De deltagende medlemsstater vil bestræbe sig på en ambitiøs tilgang til fælles finansiering af militære CSFP-operationer og -missioner, ud over hvad der fastlægges i som fælles udgifter i Rådets afgørelse om Athena.

| »d) | at samarbejde for at sikre sig, at de træffer de nødvendige foranstaltninger med henblik på, bl.a. gennem multinationale tiltag og med forbehold af deres relevante forpligtelser inden for Den Nordatlantiske Traktats Organisation, at afhjælpe de mangler, der konstateres inden for rammerne af kapacitetsudviklingsmekanismen.« |
| --- | --- |

»d)

| 15. | At bidrage til at afhjælpe manglende kapacitet som identificeret i henhold til kapacitetsudviklingsplanen (CDP) og CARD. Disse kapacitetsprojekter skal øge Europas strategiske uafhængighed og styrke det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis (EDTIB). |
| --- | --- |

15.

At bidrage til at afhjælpe manglende kapacitet som identificeret i henhold til kapacitetsudviklingsplanen (CDP) og CARD. Disse kapacitetsprojekter skal øge Europas strategiske uafhængighed og styrke det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis (EDTIB).

| 16. | Som en prioritet at overveje en europæisk samarbejdsbaseret tilgang med henblik på afhjælpe kapacitetsmangler, der identificeres på nationalt plan, og generelt kun anvende en rent national tilgang, hvis en sådan undersøgelse allerede er blevet gennemført. |
| --- | --- |

16.

Som en prioritet at overveje en europæisk samarbejdsbaseret tilgang med henblik på afhjælpe kapacitetsmangler, der identificeres på nationalt plan, og generelt kun anvende en rent national tilgang, hvis en sådan undersøgelse allerede er blevet gennemført.

| 17. | At deltage i mindst ét projekt under PESCO, som udvikler eller skaffer kapacitet, der er identificeret som strategisk relevant af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

17.

At deltage i mindst ét projekt under PESCO, som udvikler eller skaffer kapacitet, der er identificeret som strategisk relevant af medlemsstaterne.

| »e) | eventuelt at deltage i udvikling af fælles eller europæiske programmer for større materiel inden for rammerne af Det Europæiske Forsvarsagentur.« |
| --- | --- |

»e)

| 18. | At forpligte sig til at anvende EDA som det europæiske forum for fælles kapacitetsudvikling og betragte OCCAR som den foretrukne forvaltningsorganisation for samarbejdsprogrammer. |
| --- | --- |

18.

At forpligte sig til at anvende EDA som det europæiske forum for fælles kapacitetsudvikling og betragte OCCAR som den foretrukne forvaltningsorganisation for samarbejdsprogrammer.

| 19. | At sikre, at alle de projekter, der vedrører kapaciteter, og som ledes af deltagende medlemsstater, øger den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne ved hjælp af en passende industripolitik, hvormed unødvendige overlapninger undgås. |
| --- | --- |

19.

At sikre, at alle de projekter, der vedrører kapaciteter, og som ledes af deltagende medlemsstater, øger den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne ved hjælp af en passende industripolitik, hvormed unødvendige overlapninger undgås.

| 20. | At sikre, at samarbejdsprogrammerne — der skal kun være til gavn for enheder, der påviseligt skaber en merværdi på EU's område — og erhvervelsesstrategierne vedtaget af de deltagende medlemsstater vil have en positiv indvirkning på EDTIB. |
| --- | --- |

20.

At sikre, at samarbejdsprogrammerne — der skal kun være til gavn for enheder, der påviseligt skaber en merværdi på EU's område — og erhvervelsesstrategierne vedtaget af de deltagende medlemsstater vil have en positiv indvirkning på EDTIB.

OVERSÆTTELSE

Underretning om permanent struktureret samarbejde (PESCO) til Rådet og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik

Præambel

Præambel

De deltagende medlemsstater,

De deltagende medlemsstater,

som minder om, at Unionen fører en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, der bygger på opnåelse af »en stadig stigende konvergens i medlemsstaternes optræden« (artikel 42, stk. 2, i TEU), og at den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) udgør en integrerende del af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik,

som tager i betragtning, at den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik giver Unionen en operationel kapacitet, der gør brug af civile og militære aktiver, og at en styrkelse af sikkerheds- og forsvarspolitikken vil kræve en indsats fra medlemsstaternes side med hensyn til kapaciteter,

som også minder om Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters forpligtelse til at fremme en regelbaseret verdensorden med multilateralisme som nøgleprincip og FN som kerne,

som minder om artikel 42, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), ifølge hvilken de »medlemsstater, der opfylder højere kriterier for militær kapacitet, og som har indgået mere bindende forpligtelser på dette område« med henblik på mere krævende opgaver», etablerer et permanent struktureret samarbejde inden for Unionens rammer«,

som tager i betragtning, at PESCO kan bidrage betydeligt til at nå EU's ambitionsniveau, herunder med henblik på de mest krævende missioner og operationer, og at det kan fremme udviklingen af medlemsstaternes forsvarskapaciteter gennem en intensiv inddragelse i multinationale udbudsprojekter og med relevante industrielle enheder, herunder små og mellemstore virksomheder, samt styrke det europæiske forsvarssamarbejde under fuld anvendelse af traktaterne,

som tager hensyn til målene for det permanente strukturerede samarbejde og medlemsstaternes forpligtelser til at nå disse mål som fastsat i protokol nr. 10 om permanent struktureret samarbejde og omhandlet i artikel 46 i TEU,

som bemærker, at Det Europæiske Råd den 15. december 2016 konkluderede, at europæerne skal tage et større ansvar for deres egen sikkerhed, og at Det Europæiske Råd for at styrke Europas sikkerhed og forsvar i et udfordrende geopolitisk miljø og for at beskytte dets borgere bedre understregede behovet for at gøre mere, samtidig med at det bekræftede tidligere tilsagn i denne henseende, bl.a. ved at afsætte tilstrækkelige ekstra ressourcer, idet der samtidig tages hensyn til nationale omstændigheder, retlige forpligtelser og, for de medlemsstater, der også er medlemmer af NATO, NATO's relevante retningslinjer for forsvarsudgifter,

som desuden minder om, at Det Europæiske Råd ligeledes opfordrede til, at samarbejdet om at udvikle de nødvendige kapaciteter styrkes, og at der gives tilsagn om at stille disse kapaciteter til rådighed, når det er nødvendigt, og at det fastholdt, at Den Europæiske Union og dens medlemsstater skal være i stand til at bidrage afgørende til kollektive bestræbelser samt til at handle på egen hånd, når og hvor det er nødvendigt, og sammen med partnere, når det er muligt,

som henviser til, at Det Europæiske Råd i juni 2017 opfordrede til fælles udvikling af kapacitetsprojekter, som medlemsstaterne i fællesskab er nået til enighed om for at afhjælpe de nuværende omfattende mangler og udvikle fremtidens teknologier, der er af altafgørende betydning for at opfylde EU's ambitionsniveau, godkendt af Det Europæiske Råd i december 2016, og som glædede sig over Kommissionens meddelelse om Den Europæiske Forsvarsfond, der består af et forskningsvindue og et kapacitetsvindue, og tilskyndede medlemsstaterne til at identificere egnede kapacitetsprojekter for Den Europæiske Forsvarsfond og programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri,

som navnlig minder om, at Det Europæiske Råd anmodede den højtstående repræsentant om at fremsætte forslag for så vidt angår elementer og valgmuligheder i forbindelse med et inklusivt permanent struktureret samarbejde, der er baseret på en modulær tilgang og skitserer mulige projekter,

som minder om, at Rådet (udenrigsanliggender) den 6. marts 2017 nåede til enighed om behovet for at fortsætte arbejdet med et inklusivt permanent struktureret samarbejde, der bygger på en modulær tilgang, og som bør være åbent for alle medlemsstater, der er villige til at afgive de nødvendige bindende tilsagn og opfylder kriterierne, på grundlag af artikel 42, stk. 6, og artikel 46 samt protokol nr. 10 i traktaten,

som er fast besluttet på at nå et nyt niveau i den gradvise udformning af en fælles EU-forsvarspolitik som omhandlet i artikel 42, stk. 2, i TEU gennem etableringen af et permanent struktureret samarbejde inden for Unionens rammer, samtidig med at der tages hensyn til den særlige karakter af alle medlemsstaters sikkerheds- og forsvarspolitik,

som minder om forpligtelsen til gensidig hjælp og bistand, jf. artikel 42, stk. 7, i TEU,

som minder om, at forpligtelserne og samarbejdet inden for området fælles sikkerheds- og forsvarspolitik i overensstemmelse med artikel 42, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Union »skal være i overensstemmelse med de forpligtelser, der er indgået inden for Den Nordatlantiske Traktats Organisation, som for de stater, der er medlemmer heraf, fortsat er grundlaget for deres kollektive forsvar og organet for dets iværksættelse«,

som understreger, at Det Europæiske Råd den 22.-23. juni 2017 nåede til enighed om behovet for at iværksætte et inklusivt og ambitiøst permanent struktureret samarbejde (PESCO), og som reagerer på Det Europæiske Råds mandat til inden for tre måneder at udarbejde »en fælles liste over kriterier og bindende forpligtelser, i fuld overensstemmelse med artikel 42, stk. 6, og artikel 46 i TEU og protokol nr. 10 til traktaten — herunder med henblik på de mest krævende missioner [...] med en præcis tidsplan og specifikke vurderingsmekanismer for at give medlemsstater, som er i stand til det, mulighed for uden forsinkelse at give meddelelse om, at de agter at deltage«,

UNDERRETTER HERMED Rådet og Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om deres hensigt om at deltage i det permanente strukturerede samarbejde,

OPFORDRER Rådet til at vedtage en afgørelse om etablering af et permanent struktureret samarbejde i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i traktaten om Den Europæiske Union og protokol nr. 10 til traktaten og på grundlag af principperne i bilag I, de fælles mere bindende forpligtelser i bilag II samt forslagene til forvaltning i bilag III,

FORELÆGGER inden Rådets vedtagelse af afgørelsen om etablering af PESCO en national gennemførelsesplan, der viser deres evne til at overholde de mere bindende forpligtelser i bilag II.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2017.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

За Република България

Za Českou republiku

Für die Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi nimel

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Za Republiku Hrvatsku

Per la Repubblica italiana

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Latvijas Republikas vārdā –

Lietuvos Respublikos vardu

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Magyarország részéről

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Pentru România

Za Republiko Slovenijo

Za Slovenskú republiku

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

| * | Irland underrettede den 7. december 2017 Rådet og den højtstående repræsentant om, at det agter at deltage i PESCO, og tilsluttede sig denne fælles underretning. |
| --- | --- |

*

Irland underrettede den 7. december 2017 Rådet og den højtstående repræsentant om, at det agter at deltage i PESCO, og tilsluttede sig denne fælles underretning.

| * | Den Portugisiske Republik underrettede den 7. december 2017 Rådet og den højtstående repræsentant om, at den agter at deltage i PESCO, og tilsluttede sig denne fælles underretning. |
| --- | --- |

*

Den Portugisiske Republik underrettede den 7. december 2017 Rådet og den højtstående repræsentant om, at den agter at deltage i PESCO, og tilsluttede sig denne fælles underretning.

BILAG I — PRINCIPPER FOR PESCO

Artikel 42 og 46 i traktaten om Den Europæiske Union og protokol nr. 10 til traktaten muliggør et »permanent struktureret samarbejde«. Det kan kun aktiveres en gang og etableres ved en afgørelse, som Rådet vedtager med kvalificeret flertal for at samle alle de medlemsstater, der ønsker det, på forsvarsområdet, og »som opfylder højere kriterier for militær kapacitet«, og som har indgået »mere bindende forpligtelser med henblik på mere krævende opgaver« og operationer.

PESCO er en ambitiøs, bindende og inklusiv europæisk retlig ramme for investeringer i sikkerhed for og forsvar af EU's område og dets borgere. PESCO udgør også en vigtig politisk ramme for alle medlemsstater til at forbedre deres respektive militære aktiver og forsvarskapaciteter gennem velkoordinerede initiativer og konkrete projekter, som er baseret på mere bindende forpligtelser. Forbedrede forsvarskapaciteter i EU-medlemsstaterne også vil gavne NATO. De vil styrke den europæiske søjle inden for alliancen og NATO og er en respons på gentagne krav om øget transatlantisk byrdefordeling.

PESCO er et afgørende skridt i retning af at styrke den fælles forsvarspolitik. Det kan indgå som et element i den mulige udvikling hen imod et fælles forsvar, hvis Rådet med enstemmighed træffer afgørelse herom (jf. artikel 42, stk. 2, i TEU). En langsigtet vision for PESCO kunne være at nå frem til en sammenhængende fuldspektret styrkepakke — i komplementaritet med NATO, som fortsat vil være hjørnestenen i et kollektivt forsvar for dets medlemmer.

Vi anser et inklusivt PESCO for at være det vigtigste instrument til at fremme fælles sikkerhed og forsvar på et område, hvor der er behov for en højere grad af sammenhæng, kontinuitet, samordning og samarbejde. Europæiske tiltag med henblik herpå skal samles, koordineres og være relevante og skal baseres på politiske retningslinjer, der er vedtaget i fællesskab.

PESCO udgør en troværdig og bindende retlig ramme inden for EU's institutionelle rammer. De deltagende medlemsstater vil overholde deres bindende forpligtelser og bekræfter dermed, at etableringen og gennemførelsen af det permanente strukturerede samarbejde vil blive iværksat i fuld overensstemmelse med bestemmelserne i TEU og de tilhørende protokoller og under overholdelse af medlemsstaternes forfatningsbestemmelser.

Den bindende karakter af PESCO's forpligtelser vil blive sikret via en årlig regelmæssig evaluering, der foretages af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, støttet navnlig af Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) for så vidt angår kapacitetsudviklingsaspekter (som beskrevet især i artikel 3 i protokol nr. 10) og af EU-Udenrigstjenesten, herunder EUMS og andre FSFP-strukturer for så vidt angår de operationelle aspekter af PESCO. Unionen kan via PESCO arbejde hen imod en sammenhængende fuldspektret styrkepakke, da PESCO vil tilføje top-down-samordning og vejledning til eksisterende eller fremtidige bottom-up-baserede strukturer og bestræbelser.

PESCO ville give medlemsstaterne mulighed for at forbedre forsvarskapaciteter gennem deltagelse i velkoordinerede initiativer og konkrete fælles projekter og for derved potentielt at udnytte eksisterende regionale klynger. Deltagelse i PESCO er frivillig og berører ikke den nationale suverænitet.

Et inklusivt PESCO er et stærkt politisk signal til vores borgere og omverdenen om, at regeringerne i EU's medlemsstater tager fælles sikkerhed og forsvar alvorligt og fremmer det. For EU's borgere betyder det større sikkerhed og er et klart tegn på alle medlemsstaternes vilje til at fremme fælles sikkerhed og forsvar med henblik på at nå de mål, der er fastsat i EU's globale strategi.

PESCO vil være resultatorienteret og bør give mulighed for mærkbare fremskridt med hensyn til investeringsudgifter til militært udstyr, samarbejde om kapacitetsudviklingsmål og adgang til deployerbare forsvarskapaciteter til kombinerede missioner og operationer i anerkendelse af princippet om kun ét sæt styrker. Den vigtigste drivkraft for PESCO's kapacitetsudvikling vil være afhjælpningen af de kapacitetsmangler, der vedrører EU's ambitionsniveau og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitiks mål og prioriteter.

PESCO's »inklusive« og »modulære« karakter som beskrevet af Det Europæiske Råd i december 2016 må ikke føre til et lavere samarbejdsniveau. Målet om et »ambitiøst« PESCO understreger behovet for, at alle de heri deltagende medlemsstater overholder en fælles liste af mål og forpligtelser. Som Det Europæiske Råd i juni 2017 mindede om, er PESCO »inklusivt og ambitiøst«.

Følgende liste over forpligtelser skal bidrage til at nå EU's ambitionsniveau som fastsat i Rådets konklusioner af 14. november 2016, som Det Europæiske Råd godkendte i december 2016, og dermed styrke både borgernes og EU's strategiske autonomi.

BILAG II — LISTE OVER AMBITIØSE OG MERE BINDENDE FÆLLES FORPLIGTELSER, SOM DE DELTAGENDE MEDLEMSSTATER PÅTAGER SIG PÅ DE FEM OMRÅDER, DER ER FASTLAGT I ARTIKEL 2 I PROTOKOL NR. 10

| »a) | fra og med Lissabontraktatens ikrafttrædelse at samarbejde med henblik på at nå de aftalte mål for niveauet for investeringsudgifter til forsvarsmateriel og til at tage disse mål op til vurdering med jævne mellemrum på baggrund af sikkerhedssituationen og Unionens internationale ansvar.« |
| --- | --- |

»a)

På grundlag af de kollektive benchmarks, der blev identificeret i 2007, påtager de deltagende medlemsstater sig følgende forpligtelser:

| 1. | Regelmæssigt at øge forsvarsbudgetterne i faste priser for at nå de aftalte mål. |
| --- | --- |

1.

Regelmæssigt at øge forsvarsbudgetterne i faste priser for at nå de aftalte mål.

| 2. | Gradvist og på mellemlang sigt at øge udgifterne til forsvarsinvesteringer til 20 % af de samlede forsvarsudgifter (kollektivt benchmark) med henblik på at afhjælpe strategiske kapacitetsmangler ved at deltage i projekter i overensstemmelse med CDP og den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD). |
| --- | --- |

2.

Gradvist og på mellemlang sigt at øge udgifterne til forsvarsinvesteringer til 20 % af de samlede forsvarsudgifter (kollektivt benchmark) med henblik på at afhjælpe strategiske kapacitetsmangler ved at deltage i projekter i overensstemmelse med CDP og den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD).

| 3. | At styrke fælles, samarbejdsbaserede projekter omhandlende strategiske forsvarskapaciteter. Sådanne fælles, samarbejdsbaserede projekter bør støttes via Den Europæiske Forsvarsfond, hvis det er nødvendigt og hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

3.

At styrke fælles, samarbejdsbaserede projekter omhandlende strategiske forsvarskapaciteter. Sådanne fælles, samarbejdsbaserede projekter bør støttes via Den Europæiske Forsvarsfond, hvis det er nødvendigt og hensigtsmæssigt.

| 4. | At øge andelen af udgifter til forsvarsforskning og -teknologi med henblik på at nærme sig de 2 % af de samlede forsvarsudgifter (kollektivt benchmark). |
| --- | --- |

4.

At øge andelen af udgifter til forsvarsforskning og -teknologi med henblik på at nærme sig de 2 % af de samlede forsvarsudgifter (kollektivt benchmark).

| 5. | At indføre, at disse forpligtelser regelmæssigt tages op til revision (med henblik på Rådets godkendelse). |
| --- | --- |

5.

At indføre, at disse forpligtelser regelmæssigt tages op til revision (med henblik på Rådets godkendelse).

| »b) | så vidt muligt at tilnærme deres forsvarsinstrumenter til hinanden, især ved at harmonisere fastlæggelsen af de militære behov, ved at samle og eventuelt specialisere deres forsvarsaktiver og -kapaciteter og ved at fremme samarbejde inden for uddannelse og logistik.« |
| --- | --- |

»b)

| 6. | At spille en væsentlig rolle i forbindelse med kapacitetsudvikling inden for EU, herunder inden for rammerne af CARD, med henblik på at sikre tilgængeligheden af de nødvendige kapaciteter til at nå ambitionsniveauet i Europa. |
| --- | --- |

6.

At spille en væsentlig rolle i forbindelse med kapacitetsudvikling inden for EU, herunder inden for rammerne af CARD, med henblik på at sikre tilgængeligheden af de nødvendige kapaciteter til at nå ambitionsniveauet i Europa.

| 7. | At forpligte sig til at støtte CARD i videst muligt omfang og samtidig anerkende den frivillige karakter af revisionen og de deltagende medlemsstaters individuelle begrænsninger. |
| --- | --- |

7.

At forpligte sig til at støtte CARD i videst muligt omfang og samtidig anerkende den frivillige karakter af revisionen og de deltagende medlemsstaters individuelle begrænsninger.

| 8. | At forpligte sig til, at en fremtidig europæisk forsvarsfond inddrages intensivt i multinationale indkøb med påvist EU-merværdi. |
| --- | --- |

8.

At forpligte sig til, at en fremtidig europæisk forsvarsfond inddrages intensivt i multinationale indkøb med påvist EU-merværdi.

| 9. | At forpligte sig til at udarbejde harmoniserede krav til alle kapacitetsudviklingsprojekter, som alle de deltagende medlemsstater er enige om. |
| --- | --- |

9.

At forpligte sig til at udarbejde harmoniserede krav til alle kapacitetsudviklingsprojekter, som alle de deltagende medlemsstater er enige om.

| 10. | At forpligte sig til at overveje fælles udnyttelse af eksisterende kapaciteter for at optimere de til rådighed værende ressourcer og forbedre deres samlede effektivitet. |
| --- | --- |

10.

At forpligte sig til at overveje fælles udnyttelse af eksisterende kapaciteter for at optimere de til rådighed værende ressourcer og forbedre deres samlede effektivitet.

| 11. | At forpligte sig til at sikre en øget indsats inden for samarbejdet om cyberforsvar. |
| --- | --- |

11.

At forpligte sig til at sikre en øget indsats inden for samarbejdet om cyberforsvar.

| »c | at træffe konkrete foranstaltninger for at øge deres styrkers disponibilitet, interoperabilitet, fleksibilitet og deployeringsevne, navnlig ved at fastlægge fælles mål med hensyn til styrkeprojektion, herunder ved eventuelt at revidere deres nationale beslutningsprocedurer.« |
| --- | --- |

»c

| 12. | Med hensyn til styrkernes disponibilitet og deployeringsevne forpligter de deltagende medlemsstater sig til:






  — | At stille formationer til rådighed, der er strategisk deployerbare, til realiseringen af EU's ambitionsniveau som supplement til en eventuel deployering af en EU-kampgruppe. Denne forpligtelse omfatter hverken en beredskabsstyrke, en stående styrke eller en standbystyrke. |
| --- | --- | --- |

12.

Med hensyn til styrkernes disponibilitet og deployeringsevne forpligter de deltagende medlemsstater sig til:

—

At stille formationer til rådighed, der er strategisk deployerbare, til realiseringen af EU's ambitionsniveau som supplement til en eventuel deployering af en EU-kampgruppe. Denne forpligtelse omfatter hverken en beredskabsstyrke, en stående styrke eller en standbystyrke.

| — | At udvikle et solidt instrument (f.eks. en database), der kun er tilgængeligt for deltagende medlemsstater og bidragydende stater, hvori der kan registreres disponible og umiddelbart deployerbare kapaciteter med henblik på at lette og fremskynde styrkeopbygningsprocessen. |
| --- | --- |

—

At udvikle et solidt instrument (f.eks. en database), der kun er tilgængeligt for deltagende medlemsstater og bidragydende stater, hvori der kan registreres disponible og umiddelbart deployerbare kapaciteter med henblik på at lette og fremskynde styrkeopbygningsprocessen.

| — | At tilstræbe hasteprocedurer i forbindelse med politiske tilsagn på nationalt, herunder eventuel revision af deres nationale beslutningsprocedurer. |
| --- | --- |

—

At tilstræbe hasteprocedurer i forbindelse med politiske tilsagn på nationalt, herunder eventuel revision af deres nationale beslutningsprocedurer.

| — | I det omfang midlerne og kapaciteterne tillader det at yde betydelig støtte til FSFP-operationer (f.eks. EUFOR) og -missioner (f.eks. EU-uddannelsesmissioner) — med personel, materiel, uddannelse, øvelsesstøtte, infrastruktur eller lignende — efter enstemmighed i Rådet med forbehold af andre afgørelser om bidrag til FSFP-operationer og forfatningsmæssige begrænsninger af nogen art. |
| --- | --- |

—

I det omfang midlerne og kapaciteterne tillader det at yde betydelig støtte til FSFP-operationer (f.eks. EUFOR) og -missioner (f.eks. EU-uddannelsesmissioner) — med personel, materiel, uddannelse, øvelsesstøtte, infrastruktur eller lignende — efter enstemmighed i Rådet med forbehold af andre afgørelser om bidrag til FSFP-operationer og forfatningsmæssige begrænsninger af nogen art.

| — | At yde væsentlig støtte til EU-kampgrupperne ved bekræftelse af bidrag principielt mindst fire år i forvejen, med en standbyperiode i overensstemmelse med kampgruppekonceptet, pligt til at gennemføre EUBG-øvelser i forbindelse med EU-kampgruppernes styrkepakke (rammenation) og/eller til at deltage i disse øvelser (alle EU-medlemsstater, der deltager i EU-kampgrupperne). |
| --- | --- |

—

At yde væsentlig støtte til EU-kampgrupperne ved bekræftelse af bidrag principielt mindst fire år i forvejen, med en standbyperiode i overensstemmelse med kampgruppekonceptet, pligt til at gennemføre EUBG-øvelser i forbindelse med EU-kampgruppernes styrkepakke (rammenation) og/eller til at deltage i disse øvelser (alle EU-medlemsstater, der deltager i EU-kampgrupperne).

| — | At forenkle og standardisere grænseoverskridende militær transport i Europa med henblik på hurtig deployering af militært materiel og personel. |
| --- | --- |

—

At forenkle og standardisere grænseoverskridende militær transport i Europa med henblik på hurtig deployering af militært materiel og personel.

| 13. | Med hensyn til styrkernes interoperabilitet forpligter de deltagende medlemsstater sig til:






  — | At udvikle deres interoperabilitet ved:






  — | At forpligte sig til at nå til enighed om fælles kriterier for evaluering og validering af EU-kampgruppernes styrkepakke i overensstemmelse med NATO's standarder og bibeholdelse af national certificering. |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Med hensyn til styrkernes interoperabilitet forpligter de deltagende medlemsstater sig til:

—

At udvikle deres interoperabilitet ved:

—

At forpligte sig til at nå til enighed om fælles kriterier for evaluering og validering af EU-kampgruppernes styrkepakke i overensstemmelse med NATO's standarder og bibeholdelse af national certificering.

| — | At forpligte sig til at nå til enighed om fælles tekniske og operationelle standarder, idet de skal kunne sikre interoperabilitet med NATO. |
| --- | --- |

—

At forpligte sig til at nå til enighed om fælles tekniske og operationelle standarder, idet de skal kunne sikre interoperabilitet med NATO.

| — | At optimere de multinationale strukturer: de deltagende medlemsstaterne kunne forpligte sig til at gå sammen og spille en aktiv rolle i de vigtigste eksisterende og eventuelle fremtidige strukturer, der deltager i EU's optræden udadtil på militærområdet (Eurokorpset, Euromarfor, den europæiske gendarmeristyrke, MCCE/Atares/SEOS). |
| --- | --- |

—

At optimere de multinationale strukturer: de deltagende medlemsstaterne kunne forpligte sig til at gå sammen og spille en aktiv rolle i de vigtigste eksisterende og eventuelle fremtidige strukturer, der deltager i EU's optræden udadtil på militærområdet (Eurokorpset, Euromarfor, den europæiske gendarmeristyrke, MCCE/Atares/SEOS).

| 14. | De deltagende medlemsstater vil bestræbe sig på en ambitiøs tilgang til fælles finansiering af militære CSFP-operationer og -missioner, ud over hvad der fastlægges i som fælles udgifter i Rådets afgørelse om Athena. |
| --- | --- |

14.

De deltagende medlemsstater vil bestræbe sig på en ambitiøs tilgang til fælles finansiering af militære CSFP-operationer og -missioner, ud over hvad der fastlægges i som fælles udgifter i Rådets afgørelse om Athena.

| »d) | at samarbejde for at sikre sig, at de træffer de nødvendige foranstaltninger med henblik på, bl.a. gennem multinationale tiltag og med forbehold af deres relevante forpligtelser inden for Den Nordatlantiske Traktats Organisation, at afhjælpe de mangler, der konstateres inden for rammerne af kapacitetsudviklingsmekanismen.« |
| --- | --- |

»d)

| 15. | At bidrage til at afhjælpe manglende kapacitet som identificeret i henhold til kapacitetsudviklingsplanen (CDP) og CARD. Disse kapacitetsprojekter skal øge Europas strategiske uafhængighed og styrke det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis (EDTIB). |
| --- | --- |

15.

At bidrage til at afhjælpe manglende kapacitet som identificeret i henhold til kapacitetsudviklingsplanen (CDP) og CARD. Disse kapacitetsprojekter skal øge Europas strategiske uafhængighed og styrke det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis (EDTIB).

| 16. | Som en prioritet at overveje en europæisk samarbejdsbaseret tilgang med henblik på afhjælpe kapacitetsmangler, der identificeres på nationalt plan, og generelt kun anvende en rent national tilgang, hvis en sådan undersøgelse allerede er blevet gennemført. |
| --- | --- |

16.

Som en prioritet at overveje en europæisk samarbejdsbaseret tilgang med henblik på afhjælpe kapacitetsmangler, der identificeres på nationalt plan, og generelt kun anvende en rent national tilgang, hvis en sådan undersøgelse allerede er blevet gennemført.

| 17. | At deltage i mindst ét projekt under PESCO, som udvikler eller skaffer kapacitet, der er identificeret som strategisk relevant af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

17.

At deltage i mindst ét projekt under PESCO, som udvikler eller skaffer kapacitet, der er identificeret som strategisk relevant af medlemsstaterne.

| »e) | eventuelt at deltage i udvikling af fælles eller europæiske programmer for større materiel inden for rammerne af Det Europæiske Forsvarsagentur.« |
| --- | --- |

»e)

| 18. | At forpligte sig til at anvende EDA som det europæiske forum for fælles kapacitetsudvikling og betragte OCCAR som den foretrukne forvaltningsorganisation for samarbejdsprogrammer. |
| --- | --- |

18.

At forpligte sig til at anvende EDA som det europæiske forum for fælles kapacitetsudvikling og betragte OCCAR som den foretrukne forvaltningsorganisation for samarbejdsprogrammer.

| 19. | At sikre, at alle de projekter, der vedrører kapaciteter, og som ledes af deltagende medlemsstater, øger den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne ved hjælp af en passende industripolitik, hvormed unødvendige overlapninger undgås. |
| --- | --- |

19.

At sikre, at alle de projekter, der vedrører kapaciteter, og som ledes af deltagende medlemsstater, øger den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne ved hjælp af en passende industripolitik, hvormed unødvendige overlapninger undgås.

| 20. | At sikre, at samarbejdsprogrammerne — der skal kun være til gavn for enheder, der påviseligt skaber en merværdi på EU's område — og erhvervelsesstrategierne vedtaget af de deltagende medlemsstater vil have en positiv indvirkning på EDTIB. |
| --- | --- |

20.

At sikre, at samarbejdsprogrammerne — der skal kun være til gavn for enheder, der påviseligt skaber en merværdi på EU's område — og erhvervelsesstrategierne vedtaget af de deltagende medlemsstater vil have en positiv indvirkning på EDTIB.

BILAG III — FORVALTNING

1.   De deltagende medlemsstater forbliver i centrum af beslutningsprocessen, samtidig med at de samarbejder med den højtstående repræsentant

PESCO'et er en ramme, der styres af de deltagende medlemsstater og forbliver primært inden for deres ansvarsområde. Der sikres gennemsigtighed for ikkedeltagende EU-medlemsstater.

For at sikre passende samordning af PESCO'et med den samlede fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), som samarbejdet er en integreret del af, inddrages Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik fuldt ud i sager, der vedrører PESCO. Den højtstående repræsentant er ansvarlig for forvaltningen af den årlige evaluering, som Det Europæiske Råd har ønsket, og som er fastlagt i del 4 nedenfor. EU-Udenrigstjenesten, herunder EU's Militærstab (EUMS) og EDA skal fungere som sekretariat for PESCO'et i tæt samarbejde med vicegeneralsekretæren for FSFP og kriserespons i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten).

I overensstemmelse med artikel 3 i protokol nr. 10 til TEU og Rådets afgørelse om oprettelse af Det Europæiske Forsvarsagentur skal EDA støtte den højtstående repræsentant for så vidt angår PESCO'ets kapacitetsudviklingsaspekter. EU-Udenrigstjenesten skal støtte den højtstående repræsentant, navnlig i forbindelse med PESCO'ets operationelle aspekter, herunder gennem EU's Militærstab og andre FSFP-strukturer.

Det bemærkes, at i henhold til art. 41, stk. 1, i TEU, afholdes »institutionernes administrationsudgifter i forbindelse med iværksættelsen af dette kapitel over Unionens budget«.

2.   Forvaltningen omfatter to forvaltningsniveauer med et overordnet niveau, som har ansvaret for vedligeholdelse af PESCO'ets sammenhæng og ambitionsniveau, suppleret af særlige forvaltningsprocedurer for PESCO-projekter

2.1.   Det overordnede niveau skal være ansvarligt for sammenhængen i og den troværdige gennemførelse af PESCO'et

Det skal baseres på eksisterende strukturer. Når EU's udenrigs- og forsvarsministre mødes i en fælles samling i Rådet for Udenrigsanliggender/forsvar (normalt to gange om året), kan de beskæftige sig med PESCO-spørgsmål. Når Rådet mødes for at behandle PESCO-spørgsmål, er stemmerettighederne forbeholdt repræsentanterne for de deltagende medlemsstater. Ved denne lejlighed kan de deltagende medlemsstater med enstemmighed vedtage nye projekter (i overensstemmelse med artikel 46, stk. 6, i TEU), modtage evalueringer om deltagende medlemsstaters indsats, navnlig dem, der er beskrevet i del 3 i dette bilag, og kan således bekræfte deltagelsen af en anden medlemsstat med kvalificeret flertal efter høring af den højtstående repræsentant i overensstemmelse med artikel 46, stk. 3, i TEU.

Som en sidste udvej kan Rådet suspendere en medlemsstats deltagelse, hvis denne ikke længere opfylder kriterierne, såfremt der i forvejen er givet en klart defineret tidsramme for individuelle hørings- og reaktionsforanstaltninger, eller såfremt den ikke længere er i stand til eller villig til at opfylde PESCO-tilsagnene og -forpligtelserne i overensstemmelse med artikel 46, stk. 4, i TEU.

Relevante eksisterende forberedende organer i Rådet samles i »PESCO-format«, dvs. med alle EU's medlemsstater til stede, men efter en ordning, der afspejler, at det kun er de deltagende medlemsstater, der har stemmeret i Rådet. Der kan indkaldes til møder i PSC i »PESCO-format« for at behandle spørgsmål af fælles interesse blandt de deltagende medlemsstater, planlægge og drøfte projekter eller drøfte nye PESCO-medlemskaber. Dens arbejde understøttes af møder i den politiske overvågningsgruppe i PESCO-format. EU's Militærkomité indkaldes også i PESCO-format og anmodes navnlig om militær rådgivning. Desuden kan der kun afholdes uformelle møder med de deltagende medlemsstater.

2.2.   Forvaltning af projekter

2.2.1.   PESCO-projektkontrol skal baseres på en evaluering foretaget af den højtstående repræsentant med hjælp fra EU-Udenrigstjenesten, EUMS og EDA, og udvælgelsen af projekter vil kræve en rådsafgørelse

Deltagende medlemsstater kan frit foreslå projekter, som de måtte finde nyttige for PESCO'et. De skal offentliggøre formålet med dem for at samle støtte og i fællesskab indsende projekter til PESCO-sekretariatet og samtidig dele dem med alle deltagende medlemsstater.

Projekterne skal bidrage til overholdelsen af de forpligtelser, der er omhandlet i bilag II til meddelelsen, hvoraf mange kræver udvikling eller levering af kapaciteter, som medlemsstaterne har identificeret som strategisk relevante, hvis EU-merværdi der er almindelig enighed om, og hvoraf mange kræver omfattende støtte inden for rammerne af de disponible midler og kapaciteter til FSFP-operationer (EUFOR) og missioner (f.eks. EU's uddannelsesmissioner) i overensstemmelse med artikel 42, stk. 6, i TEU.

For at sikre sammenhæng og konsekvens mellem forskellige PESCO-projekter foreslår vi et begrænset antal projekter, der specifikt er målrettet mod missioner og operationer i overensstemmelse med EU's ambitionsniveau. Andre projekter kan støtte disse projekter ved at spille en fremmende og formidlende rolle. Projekterne skal grupperes i overensstemmelse hermed.

PESCO-sekretariatet koordinerer evalueringen af projektforslag. Med hensyn til projekter vedrørende kapacitetsudvikling sikrer EDA, at der ikke sker overlapning med eksisterende initiativer, også i andre institutionelle sammenhænge. Hvad angår projekterne med fokus på operationer og missioner evaluerer EUMS overensstemmelse med og bidrag til EU's og dets medlemsstaters operationelle behov. På denne baggrund vil den højtstående repræsentant fremlægge en henstilling med de mest ambitiøse projektforslag, som bidrager til EU's ambitionsniveau, og som er bedst egnede til at fremme Europas strategiske uafhængighed. Projektporteføljen skal afspejle en passende balance mellem projekter, der i højere grad falder inden for området kapacitetsudvikling, og projekter, der i højere grad falder inden for området operationer og missioner.

Den højtstående repræsentants henstilling skal give input, så Rådet kan træffe beslutning om listen over PESCO-projekter inden for rammerne af PESCO'et efter EUMC's militære rådgivning i PESCO-format og via PSC i PESCO-format. Rådet træffer afgørelse med enstemmighed opnået blandt de deltagende medlemsstaters repræsentanters stemmer i henhold til artikel 46, stk. 6, i TEU.

Ikkedeltagende EU-medlemsstater kan altid tilkendegive deres hensigt om at deltage i projekter ved at binde sig til forpligtelserne og tilslutte sig PESCO'et.

Tredjelande kan undtagelsesvis indbydes af projektdeltagerne i overensstemmelse med generelle ordninger, som Rådet på et senere tidspunkt træffer afgørelse om i overensstemmelse med artikel 46, stk. 6, i TEU. De vil skulle levere en væsentlig merværdi til projektet, bidrage til en styrkelse af PESCO'et og FSFP og opfylde mere krævende forpligtelser. Dette tillægger ikke disse tredjelande beføjelser til at træffe beslutninger om forvaltningen af PESCO'et. Desuden vil Rådet i en PESCO-sammensætning afgøre, om betingelserne i de generelle ordninger overholdes af hvert enkelt tredjeland, der indbydes af de respektive projektdeltagere.

2.2.2.   Projektforvaltningen ligger i første instans hos de deltagende medlemsstater

Når Rådet træffer beslutning om listen over PESCO-projekter, skal det også have en liste over de deltagende medlemsstater, der er forbundet med et projekt. De medlemsstater, der deltager i et projekt, vil kollektivt have forelagt projektet på forhånd.

Deltagende medlemsstater, der er forbundet til et projekt, bliver indbyrdes, ved enstemmighed, enige om de nærmere bestemmelser for og omfanget af deres samarbejde, herunder det bidrag, der er nødvendigt for at tilslutte sig projektet. De fastlægger reglerne med henblik på forvaltning af projektet og træffer en beslutning om optagelse af yderligere deltagende medlemsstater under projektforløbet, med status af deltager eller med observatørstatus. Imidlertid bør der udvikles et fælles sæt forvaltningsregler, der kan tilpasses de enkelte projekter. Dette vil sikre en form for standardisering i forvaltningen på tværs af alle projekter og lette deres iværksættelse. Navnlig for projekter vedrørende kapacitetsudvikling henhører projektforvaltningen (specifikationer, opkøbsstrategi, valg af forvaltningsorganet, udvælgelse af industrivirksomheder osv.) fortsat udelukkende under de deltagende medlemsstater, der er tilknyttet projektet.

Deltagende medlemsstater underretter ikkedeltagende medlemsstater om projekter, hvis det er relevant.

3.   En præcis trinvis tilgang med realistiske og bindende målsætninger for hver fase

De forpligtelser, som de deltagende medlemsstater påtager sig, overholdes gennem nationale bestræbelser og konkrete projekter.

En realistisk trinvis tilgang er nøglen til at bevare deltagelsen af en fortrop af medlemsstater i PESCO'et og dermed sikre principperne om ambition og inklusivitet. De deltagende medlemsstater vil arbejde hen imod overholdelsen af alle deres forpligtelser, så snart PESCO'et lanceres officielt, men nogle forpligtelser kan opfyldes hurtigere end andre. Med henblik herpå skal en faseinddelt tilgang godkendes af de deltagende medlemsstater.

Faserne vil tage hensyn til andre planlagte begivenheder (såsom gennemførelsen af den europæiske forsvarshandlingsplan, lanceringen af den næste flerårige finansielle ramme i 2021 og de tilsagn, som medlemsstaterne allerede har påtaget sig i forbindelse med andre rammer). To respektive faser (2018-2021 og 2021-2025) giver mulighed for planlægning af forpligtelser. Efter 2025 foretages der en gennemgang. Med henblik herpå vurderer de deltagende medlemsstater opfyldelsen af alle PESCO-forpligtelser og træffer beslutning om nye forpligtelser med henblik på indledningen af en ny fase hen imod europæisk sikkerheds- og forsvarsintegration.

4.   Forvaltningen af PESCO'et forudsætter en veltilrettelagt og ambitiøs evalueringsmekanisme baseret på nationale gennemførelsesplaner

Alle deltagende medlemsstater optræder som garantstater, og den højtstående repræsentant aflægger rapport om opfyldelsen af forpligtelserne i overensstemmelse med princippet om regelmæssig evaluering, jf. protokol nr. 10 (artikel 3). Den bindende karakter og troværdigheden af de forpligtelser, som medlemsstaterne er nået til enighed om, sikres gennem en tostrenget evalueringsmekanisme:

4.1.   Den »nationale gennemførelsesplan«

For at påvise hver af de deltagende medlemsstaters evne og vilje til at overholde de aftalte forpligtelser, forpligter disse sig til, inden vedtagelsen af Rådets afgørelse om oprettelsen af PESCO'et, at fremlægge en national gennemførelsesplan, der redegør for deres evne til at overholde de bindende forpligtelser. Af hensyn til gennemsigtigheden får alle deltagende medlemsstater adgang til disse gennemførelsesplaner.

Der gennemføres årligt en evaluering af, hvorvidt de deltagende medlemsstater overholder de aftalte forpligtelser på grundlag af de nationale gennemførelsesplaner, gennem PESCO-sekretariatet under den højtstående repræsentants ansvar (med støtte fra EDA, for så vidt angår investeringer i forsvar og kapacitetsudvikling, og med støtte fra EU-Udenrigstjenesten, herunder EUMS, for så vidt angår de operationelle aspekter). Under Rådets ansvar sendes denne evaluering til PSC (i PESCO-format) og til EUMC (i PESCO-format) med henblik på rådgivning herfra.

Bedømmerne skal fokusere på troværdigheden af PESCO-forpligtelserne ved at gennemgå medlemsstaternes nationale gennemførelsesplaner, faktuelle bestemmelser og bidrag til projekter.

Efter iværksættelsen af PESCO'et ajourfører de deltagende medlemsstater i givet fald deres nationale gennemførelsesplaner på grundlag af den trinvise tilgang.

Ved begyndelsen af hver fase redegøres der mere detaljeret gennem mere præcise mål, der fastlægges blandt de deltagende medlemsstater for at lette evalueringsprocessen.

4.2.   En årlig og en strategisk gennemgang ved udløbet af hver fase

Mindst en gang om året modtager den fælles samling i Rådet for Udenrigsanliggender/forsvar en rapport fra den højtstående repræsentant, baseret på bidrag fra EDA (i overensstemmelse med artikel 3 i protokol nr. 10) og EU-Udenrigstjenesten, herunder EUMS. I denne årlige rapport gennemgås status for PESCO'ets gennemførelse, herunder hver deltagende medlemsstats overholdelse af sine forpligtelser i overensstemmelse med dens nationale gennemførelsesplan. Denne rapport skal efter EUMC's rådgivning tjene som grundlag for Rådets henstillinger og afgørelser vedtaget i medfør af artikel 46 i TEU.

Ved udløbet af hver fase (2021; 2025) foretages der en strategisk gennemgang med henblik på at evaluere overholdelsen af de forpligtelser, der efter planen skulle være opfyldt i denne fase, og med henblik på at træffe afgørelse om iværksættelse af næste fase samt, hvis det er nødvendigt, opdatere forpligtelserne for den næste fase.

---

(1)  Underretningen offentliggøres sammen med denne afgørelse (se side 70 denne EUT).

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1835 af 12. oktober 2015 om fastlæggelse af statutten, hjemstedet og de nærmere bestemmelser for Det Europæiske Forsvarsagenturs drift (EUT L 266 af 13.10.2015, s. 55).

2

(3)  Rådets afgørelse 2013/488/EU af 23. september 2013 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer (EUT L 274 af 15.10.2013, s. 1).

3

---